FLORA DE CATALUNYA 
Juncàcies. G. 730. - Luzula. 
(Costa), muntanyes de Vidrà, Collsacabra, Guilleries, Mare de Déu del Munt, Ribes, 
Cerdanya (Vay.), Montlluís, Font Romeu (Gaut.), Vall d'Aran, a Artiga de Lin, 
Geles, Gausac (Llen.) — Juny-Ag. 
2,727. — L. silvàtica Gaud. — L. mà- 
xima DC. 
(perquè és planta selvàtica , maxima, per la 
seva gran alçària.) 
Rizoma gruixut, oblic o bé horitzontal, un 
poc serpentí, tija de 4-8 dm, peluda, dreta, 
bastant robusta, fulles radicals molt nombro- 
ses i molt grans (fins de 5 dm x 8-I2 mm), 
amb llargs pèls blancs a les vores, les cauli- 
nars curtes, embeinadores, amb el limbe poc 
Luzula silvàtica més llarg o més curt que la beina, flors d'un 
ee bmy rogenc, de 3-4 mm, en glomèruls de 2-4 
flors formant una gran panícula corimbiforme, fluixa i divaricada, de bran- 
ques molt desiguals, esteses a la maturitat, tèpals lanceolats acuminats, els 
externs més curts, estams amb el filament 3-4 vegades més curt que l'antera, 
càpsula trígono-ovoide, atenuada a l'àpex, apiculada, bruna, igual al peri- 
goni o poc més llarga, llavors amb una protuberància al capdamunt. 
Geografia. — Roques i boscos ombrosos dels terrenys silicis : Sant Hilari i Mont- 
soliu—Santa Magdalena , Sant Valentí, prop d'Olot, Collsacabra, Osor, Santes 
Creus (Vay.), Bellmunt de Torelló (Sen.l), Vic, r. r. (Masf.), la Cellera (Cod.l), 
valls d'Eina i de Llo (Gaut.), Vall d'Aran (Costa), a Bossost i el Portilió (Compií.l, 
in Hb. Cad.), Artiga de Lin (Llen.l), Luchon, vall de l'Hospital (Zett.) — Jul.-Ag. 
SA) o vauxii Runth, var. de l'espècie seguent 
apud Rouy. 
(del llatí glabrare, pelar, alludint al poc pèl 
d'aquesta espècie, dedicada a Auguste-Nicaise 
Desvaux, director del Jardí Botànic d'Angers, 
mort el 1856.) 
Rizoma primet, oblic, tija de 3-6 dm, dreta, 
alabrescent, fulles radicals poc nombroses, li- 
nears acuminades, amples de 4-6 mm, glabres 
o amb alguns pèls, les caulinars inferiors cur- 
tes i escamiformes, les altres de limbe molt 
Luzula glabrata 
435 
