—— cc ————————————— 
PUBLICACIONS DES L'INSTIFUI DE CIENCEFES 
Juncàcies. G. 730. - Iazula. 
més llarg que la beina, flors brunes rogenques, petites (2 mm), les unes 
solitàries, les altres en glomèruls de 2-3 flors tormant una panícula corim- 
biforme fluixa i divaricada, de branques molt desiguals, que ultrapassa poc 
o no gens les fulles florals, tèpals lanceolats, mucronats, filaments estaminals 
3-4 vegades més curts que l'antera, càpsula trígono-esfèrica, aguda apiculada, 
bruna rogenca, igual al perigoni, llavors amb una petita protuberància apical. 
Geografia. — Roques i pastures humides de les muntanyes : Núria, a Finestrelles 
(Llen.l), gorges de Núria (Sen.l), Prats de Molló (Compy.), Custoja (Bolòs, Hb.), 
Carençà, Vall de Llo, Setcases, a la Font de Coma 
cil Armada (Bub.), Vall d'Aran (Tex.) — Jul.-Set. 
2,729. — L. spadicea DC. 
(spadiceus, de spadix, els ramells fructífers de 
la palmera, alludint al color de dàtil de les flors 
d'aquesta planta.) 
Rizoma prim, estolonífer, tija d'1-3 dm, dre- 
ta, prima, glabrescent, fulles estretes (2-3 mm), 
glabres, ordinàriament peludes a l'àpex de la 
beina, les caulinars més llargues que aquesta, 
for brunes, de 2 mm, en glomèruls de 2-4 flors, 
algunes solitàries, formant panícula corimbi- 
forme molt fluixa i de branques molt desiguals, 
dretes o esteses, que ultrapassa 4-5 vegades les 
fulles florals, tèpals lanceolats, mucronats, anteres més llargues que els fila- 
ments, càpsula trígono-ovoide, atenuada a l'àpex, bruna rogenca, iQual al 
perigoni, llavors amb una petita protuberància apical. 
Luzula spadícea 
Geografia. — Pedruscall silici i pastures de les altes muntanyes : Pics de Núria, 
Cerdanya, Morens (Vay.), Setcases (Isernl), Carençà, Prats-Balaguer, Valls d'Eina 
i de Llo (Gaut.), Port de Benasc (Zett., Bub., Costa, Llen.l), la Renclusa, Bassivé, 
Port de la Forqueta (Bub.), les Maleides (Zett., Costa, Bub.) — Jul.-Ag. 
2,730. — L. campestris DC. 
(del llatí campestris, propi dels camps, o llocs 
descoberts, per oposició a silvaticus.) 
Rizoma estolonífer, tija d'r-3 dm, dreta, fu- 
lles linears acuminades, estretes (2-3 mm), amb 
llargs pèls blancs a les vores, flors brunenques, 
de 3 mm, en 3-5 espigues ovoides, multiflores, 
denses, penjants a l'àpex a la maturitat, for- 
mant umbella bastant densa i de branques des- 
iguals, que ultrapassa les fulles florals, tèpals 
lanceolats acuminats, quasi iguals, filaments 
dels estams iguals a una quarta part de l'an- 
Luzula campestris 
436 
