FE OI A DE GATALUNYA 
Juncàcies. G. 730. - Luzula. 
tera, càpsula trígono-transovoide, mucronada, bruna rogenca, un poc més 
curta que el perigoni, llavors amb un apèndix cònic, blanquinós, a la base. 
Geografia. — Pastures seques : Serralada litoral i superior del Vallès, a l'Obac, 
Sant IAorenç del Munt— Olot (Bolòs), Ribes, Costabona, Santa Magdalena (Vay.), 
Vic (Masi.), Girona (Bub.), Taradell (Puigg.l), Empordà, fins a Núria (Tex.), 
comuna a les valls inferiors i subalpines del Pireneu central (Zett.), les Maleides 
(Compta. 1) — Maig-Juny. 
2,731. — L. multiflora Lejeune — L. 
erecta Desv. 
(multiflora, de moltes flors, erecta, del llatí 
erectus, eret, pels peduncles que porten les 
inflorescències drets cap enlaire.) 
Molt afí a l'espècie anterior, de la qual di- 
fereix pel rizoma fibrós, no estolonifer, per la 
tija de 3-6 dm, més robusta, per les fulles de 
2-5 mm, llargament pestanyoses, per les es- 
pigues nombroses, sempre dretes, de 8-16 
Luzula multiflora oo flors, en panícula subumbelliforme tan llarga 
vet almenys com la fulla floral, anteres poc més 
llargues que el filament, i per les llavors negroses, breument arilades. 
Geografia. — Pastures i boscos humits : Altures del Montseny, bardissars de Sant 
Hilari i Montsoliu- Muntanyes de Núria, Costabona, Perafeu, Bac de la Presta (Vay.), 
valls de Núria i d'Eina (Gaut.), Port de Benasc (Bub.), sobre Banyeres (Zett.) 
Maig-Juny. 
2,732. — L. sudética DC. — L. nígri- 
cans Desv., subsp. de l'anterior apud 
Husnot 
(sudetica, de les muntanyes Sudetes, al Nord 
de Bohèmia, nigricans, negrós, pel color fosc 
dels tèpals.) 
Rizoma fibrós, tija d'1'5-3 dm, fulles Hnears, 
de 3-5 mm, glabres, la base exceptada, flors 
d'un bru gairebé negre, petites (2-2'5 mm), 
reunides en 4-8 espigues ovoides, denses, sem- 
pre dretes, desigualment pedunculades, for- 
mant una panícula petita, llargament ultrapas- 
sada per una fulla floral, tèpals acuminats, els 
Luzula sudética 
437 
