PUBELCACIONS DE. LENSTITUTL DE € VE NCIES 
Ciperàcies. G. 731. - Cyperus. 
2,740. — C. olivaris Targ.-Tozz. — C. 
rotundus L. 
(pels tubercles del rizoma en forma d'oliva , és 
un dels Cvyperus rotundus dels autors prelin- 
neans, pels tubercles arrodonits.) 
Sinonímia. — Jonça , cast., juncia real, me- 
nor o redonda, castafiuela , fr., souchet. 
Rizoma llargament serpentejant, prim, es- 
tolonífer, inflat d'ací i d'allà en tubercles ovoi- 
des, negrosos, tija de 2-4 dm, dreta, triquetre, 
llisa, fulles lanceolades linears, llargues, de 
2-6 mm d'ample, planocarenades, llargament acuminades, un poc aspres al 
marge, espiguetes d'un bru rogenc, linears, de 10-30 X 12 mm, multiflores, 
formant una umbella de 4-6 radis drets i desiguals, igualats o ultrapassats 
per 3-5 bràctees foliàcies, escames densament imbricades, oblongues, subagu-- 
des, mútiques o escotades, de nervis solament sortits a la carena, tres estams, 
tres estigmes, aquenis transovotdes, trígons, apiculats, la meitat més curts 
que Vescama. 
var. comosus Husn. — C. comosus Sibth. et Sm. — Espiguetes de 35 cm, 
frequentment arquejades en umbella de grans dimensions. 
Cyperus olivaris 
Geografia. — Abundant com a mala herba a les hortes i terrenys arenosos i humits 
del litoral de Barcelona, Vallès i Bages — Castelldefels , costes de Tarragona (Costa) , 
comarques de Girona fins a Besalú (Vay.), Lloret de Mar, Castelló d'Empúries 
(Bub.). La var. comosus Husn., a Sant Cugat del Vallès — Agost-Nov. 
2,741. — C. àureus Ten. — C. pàllidus 
Savi. 
(per la inflorescència groguenca, més o menys 
daurada, pallidus, pel color pàllid de les inflo- 
rescències.) 
Sinonimia. — X6Xufla, cast., chufa, fr., 
souchet comestible, trasi. 
Rizoma estolonífer, ramificat, de branques 
primes, terminades en dubercle subglobulós, 
pàllid, tija de 2a-s dm, dreta, triquetre, llisa, 
fulles plano-carenades, acuminades, amples (4- 
Cyperus àureus 
I2 
