EI ONR ADE CAUSA UI UNE A 
Ciperàcies. G. 731. - Cyperus. 
8 mm), d'un verd bonic, aspres al marge, espiguetes rosades o d'un groc 
d'or, linears lanceolades, de 6-I2 mm, esteses, en raims espiciformes agru- 
pats en una umbella de radis desiguals i pàtulo-ascendents, ultrapassada per 
2-4 bràctees foliàcies, escames fluixament imbricades, ovades o bé oblongues, 
mútiques o breument mucronades, mullimèrvies, tres estams, tres estigmes, 
aqueni oblongo-trígon, la meitat més curt que l'escama. 
Geografia. — Llocs arenosos de la regió mediterrània: Terres de conreu de la 
Cellera (Cod.l), Lloret de Mar (Bub.) — Agost-Oct. 
N. B. El C. esculentus L. no és sinó una varietat de tubercles més grossos i 
dolços, obtinguda pel cultiu (Husnot, p. 77). 
2,742. — C. fuscus L.. 
(per la inflorescència de color fosc.) 
Anual, arrel fibrosa, tiges de 5-30 cm, fas- 
ciculades, dretes o esteses, triquetres, de cares 
excavades, llises, fulles linears, estretes (r-2 
millímetres), carenades, llises, espiguetes d'un 
bru negrós, linears oblongues, petites (4-8 x 
l'5 mm), fasciculades a l'àpex de peduncles 
curts, desiguals, en umbella o capítol llarga- 
ment ultrapassats per 1-3 bràctees foliàcies, des- 
iguals, esteses o reflexes, escames ovades ob- 
tuses, trinèrvies, dos estams, tres estigmes, 
aqueni irígon, apiculat, blanquinós, un poc més curt que l'escama. 
var. viréscens Husn. — Espiguetes verdes brunenques, escames verdes a 
la carena i brunes als costats. 
Cyperus fuscus 
Geografia. — Llocs arenosos humits: Al litoral de Barcelona, Vallès, Bages, cap 
al Penedès, vores de l'Anoia, Urgell — Marges del Besòs, cap a Sant Adrià, Santa 
Coloma, etc. (Costa), la Cellera (Cod.l), Ripoll (Sen.l), Vic (Masf.l), Tortellà, 
marges del Fluvià (Tex. 1), Girona, Dosquers, Sagaró, Basea (Vay.), Empordà (Bub.), 
valls inferiors del Pireneu central (Zett.). No escasseja la var. virescens Husn. — 
C. virescens Hoffm. — Jul.-Oct. 
13 
