EE CORAL DE GAS LU NY A 
Ciperàcies. G. 731 - Cyperus. 
2,745. — C. longus L. 
(pel ricoma allargat.) 
Simonímia. — Castanyola , cast., juncia olo- 
rosa , fr., souchet. 
Rizoma serpentejant, tija de s-15 dm, dreta, 
triquetre, llisa, fulles molt llargues, linears, 
planes, amples (s-I0 mm), acuminades, aspres 
a la carena i al marge, espiguetes vermelloses, 
linears, de r0-20x l'5 mm, en nombre de 4-I0 
Cyperus longus reunides en fascicles fluixos sobre peduncles de 
longitud molt variable, el central curt i simple, 
els exteriors molt llargs (fins de 3 dm) i dividits a l'àpex en ramuscles drets, 
desiguals i terminats per un fascicle, formant en conjunt una umbella com- 
posta de molts radis i ultrapassada per 3-6 llargues bràctees foliàcies, esca- 
mes densament imbricades, ovades obtuses, decurrents en forma d'ala blan- 
quinosa sobre el raquis, multinèrvies, de carena verda, pàlides al marge, 
tres estams, tres estigmes, aqueni ellipsoide, mucronat, dues vegades més 
curi que l'escama. 
Geografia. — Prats humits i llocs estanyats: Litoral de Barcelona i de Girona, 
fins a Sagaró, Freixenet, Olot, les Ansies, Sant Salvi, Guilleries, etc. (Vay.), Vic, 
Vilatorta (Masf.), Manresa, Avià, Berga (Puj., C.), vores del Segre, cap a Lleida 
i altres llocs del Segrià (Costa), Coll-lliure (Gaut.) — Jul.-Oet. 
2,746. — C. bàdius Desf., subsp. de l'anterior apud Rouy. 
(del llatí badius, daurat clar, alludint al color de les espiguetes.) 
Hom el distingeix de l'anterior per la tija més Prima i més curta 
(3-8 dm), per les fulles més estretes (3-5 mm), pels radis de la umbela 
molt més curts (els més llargs no passen de 5-8 cm), amb espiguetes la 
meital més curtes (I cm), en fascicles compactes de 20-25 espiquetes i pels 
aquenis netament transovoldes, trígons i mucronats. 
Geografia. — En les mateixes estacions que el C. longus: Terrassa — Montcada 
(Compíi.l), Sant Joan, i als mateixos llocs que l'anterior, però més escàs (Vay.), 
la Cellera (Cod.l), Arbúcies (Bub.), Banyuls (Gaut.) — Juny-Ag. 
15 
