PUBLICA OS DE IES INS IRIS OT IDE CBENSCRIDEAS 
Ciperàcies. G. 735. - Seirpus. 
2,753. — S. pàrvulus Roem. et Sch. — 
S. nanus Spreng. 
(del llatí parvulus, petit, i nanus, nan, per la 
seva poca talla.) 
Rizoma estolonífer, prim, tiges de 4-IO cm, 
filiformes, dretes, fasciculades, rodones, trans- 
parents, fulles reduides a beines membranoses, 
poc distintes, truncades obliquament, espigue- 
ta molt petita (2-3 mm), terminal, verdosa, 
ovoide, pauciflora, dreta, escames ovades, ver- 
doses, obtuses, nervades fins a l'àpex, les in- 
feriors més grans, tres estigmes, 3-6 cerres as- 
pres, més llargues que l'aqueni, que és transovoide, groguenc, trígon, mu- 
crenat, llis. 
Scirpus pàrvulus 
Geografia. — Pastures salades i pantanoses: Entre Roses i Castelló d'Empúries 
(Bub.), prats pròxims al mar (Compy.) — Jul.-Set. 
N. B. Els autors francesos indiquen aquesta planta especialment a la part occi- 
dental. Quant a les comptades cites referides al Pireneu oriental, sospiten que s'hau- 
ran fet per confusió amb PS. acicularis L., amb el qual té gran afinitat. A aquesta 
darrera espècie creiem que pertany lScirpus recollit per Sennen a Ripoll, vers el 
Coll de Vallfogona, i que, no sense dubte, hem rebut com S. parvulus Roem. et Sch. 
2,754. — S. alpinus Schl. 
(per viure als Alps.) 
Rizoma estolonífer, serpentejant, tiges de 
5:15 cm, fasciculades, dretes, rodones, llises, 
fulles embeinadores, les inferiors amb el limbe 
molt curt, les superiors de limbe més llarg, 
espiga solitària, terminal, dreta, subglobulosa, 
molt petita (2-3 mm), pauciflora, escames ver- 
melloses o brunes, ovades, hialines al marge, 
Scirpus alpinus nervades fins prop de l'àpex, la inferior més 
curta que l'espiga, amplexicaule, curtament 
mucronada, cerres nulles, tres estigmes, aqueni trígon, mucronat, bru, llis. 
Geografia. — Ilocs pantanosos de les altes muntanyes: Vall d'Eina (Husn.), 
Pireneu oriental (Coste). — Jul.-Set. 
N. B. Sembla propi dels Alps, i si ha estat indicat al Pireneu oriental, a la Vall 
d'Eina, fou per confusió amb la var. campester de PS. pauciflorus Lightí. (Rouy, 
vol. XIII, pàg. 383). 
