RIERA DE ACA ATC UNE A: 
Ciperàcies. G. 735. - Scirpus. 
2,762. — S. Supinus LL. 
(del llatí supinus, ajagut, per les tiges ascen- 
dents.) 
Anual, d'arrel fibrosa i tiges de 5-30 cm, fas- 
ciculades, primes, esteses o ascendents, cilín- 
driques, fulles embeinadores, de limbe molt 
curt i a vegades bastant llarg, en alena, ordi- 
nàriament 2-6 espiguetes, rarament una de sola, 
ovoido-oblongues, brunes, en glomèrul pseudo- 
lateral, llargament ultrapassat per la bràctea, 
que simula la continuació de la tija de manera 
que el glomèrul aparenta estar situat vers la 
meitat d'aquella, escames ovades mucronades, breument pestanyoses a ia 
part superior, verdoses, tacades de roig i amb la carena verda, estriades, 
tres, rarament dos, estigmes, cerres nulles o rudimentàries, aqueni lransovoi- 
de trígon, mucronat, bru, arrugat transversalment. 
Scirpus supinus 
Geografia. — Vores de llacs i estanys: Vall de Benasc, prop de l'Hospital (Boi- 
leau, ex Zett.) — Jul.-Set. 
2,763. — S. lacustris L. 
(lacustris, Propi dels llacs, perquè s'hi ja.) 
Rizoma gruixut, llargament serpentejant, 
tija d'1-3 m, verda, dreta, robusta, esponjosa 
interiorment, cilíndrica en toda la seva longi- 
tud, llisa, fulles inferiors reduides a beines es- 
camiformes, les superiors amb un limbe curt, 
espiguetes nombroses, ovoides, ferruginoses, 
multiflores, en umbella un poc lateral o en ca- 
pítol poc o gens ultrapassat per la bràctea, que 
Seirpus lacustris sembla la continuació de la tija, escames ova- 
ee da CD Ri me des, escotades, mucronades, pestanyoses, d'un 
bru rogenc, no puntejgades, tres estigmes, 5-6 cerres aspres, poc més llargues 
que l'aqueni, amb cilis retrorsos, aqueni amplament transovoide trígon, mu- 
cronat, llis, gros (1'75-2'5 mm). 
Geografia. — Estanys i vores de rius: Frequent als prats (Salv.l), i encara més 
als llacs i pantans (Costa), Banyoles, Baix Empordà (Vay ), Vic, poc comuna 
(Masí.), valls inferiors del Pireneu central (Zett.) —Maig-Ag. 
20 
