P (UB ECA CIONS DE INSSSIUI UG DT CMRENAGIOBRS 
Ciperàcies, G. 735. - Scirpus. 
2,764.— S. Tabernaemontànii Gmel.— 
S. lacustris L. var. Tabernaemontànii 
Husn., subsp. de l'anterior apud Rouy 
(dedicat a JoRob Theodor Miller, dit Tabernae- 
montanus, cèlebre botànic del segle XVI, que 
s'ocupà d'aquesta espècie.) 
Hom el distingueix del tipus per les tiges 
menys altes i menys gruixudes (7-I2 dm), 
d'un verd glauc, per les fulles reduides, ordinà- 
riament, a les beines sense limbe, per les espi- 
guetes subsèssils, sobre peduncles primaris 
molt rarament dividits, amb les escames punte- 
jades i aspres, per tenir 2, rarament 3, estigmes i l'aqueni biconvex. 
Seirpus Tabernaemontànii 
Geografia. — Vores dels corrents i paratges pantanosos: Terrassa, r., Castell- 
galí, vores del Llobregat, Castelló d'Empúries — Marina de Castelldefels (Costa), 
Empordà (Sen.l) — Maig-Set. 
N. B. La considerem bastant més comuna que l'anterior. 
2,765. — S. púngens Vahl 
(del llatí pungens, punxant, per les fulles pun- 
xegudes.) 
Rizoma serpentejant, tija de 3-I0o dm, dreta, 
triquetre, d'angles aguts i cares excavades, lli- 
sa, fulles caulinars en nombre de 2-4, embeina- 
dores, totes amb limbe, les superiors més llar- 
/ gues, 2-6 espiguetes ovoides, d'un bru ferrugi- 
Y nós, en glomèrul lateral compacte, llargament 
/ i ultrapassat per la bràctea que simula la conti- 
Scirpus púngens — nuació de la tija, escames ovades, escotades, 
amb lòbuls aguts, llargament mucronades, pes- 
lanyoses, 2 estigmes, 1-3 cerres iguals a la meitat de l'aqueni, amb cilis re- 
trorsos, aqueni transovoide orbicular, plano-convex, mucronat, llis. 
Geografia. — Paratges pantanosos, especialment del litoral: Pireneu oriental, 
des d'Argelés a Coll-lliure, al peu de l'Albera (Bub., Gaut., Husn.) — Jul.-Set. 
30 
