FLORA DE CATALUNYA 
Ciperàcies. G. 739 - Càrex. 
2,781. — C. divisa Huds. 
(per la injlorescència composta de diverses espi- 
guetes, del llatí divisus, dividit, repartit, aquí 
emprat en sentit d'inflorescència no pas simple, 
simó composta. ) 
Rizoma estolontfer, tortuós, llargament ser- 
pentejant, tija de 2-5 dm, dreta, triquetre, aspra 
a l'àpex, fulles quasi iguals a la tija, rígides, 
planes o canaliculades, d'I-2 mm d'ample, as- 
pres al marge i a la carena, espiga ovoide oblon- 
Càrex divisa ga, composta de 3-8 espiguetes denses, masculi- 
nes a l'àpex, bràctea ovada lanceolada, prolon- 
gada en una aresta foliàcia, a vegades tan llarga com l'espiga, escames 
ovades, agudes o mucronades, rosses, blanques al marge i a la carena, quasi 
iguals al fruit, utricles ovoido-orbiculars, plano-convexos (3 x 2 mm), contrets 
en bec molt curt, bidentat i aspre, ornats de ro-I2 nervis, aqueni ovoide 
arrodomt, plano-convex. 
B vivularis Rulenth. — Planta més prima, fulles més estretes, espiguetes 
més petites, poc nombroses. 
Geografia. — Prats arenosos humits: Al Vallès, Sils i Vidreres, Prat de Llo- 
bregat — Pla de Barcelona, entre el Besòs i el Llobregat (Costa), Empordà, de 
Roses a Castelló (Vay.), Sant Pol, Sant Feliu de Guíxols (Bub.), Cardona, Puig-reig, 
Serrateix, Merlès, Casserres (Puj., C.), tota la comarca de Bages (Font). La 8 
rivularis, a can Tunis — Abr.-Juny. 
2,782. — C. chaetophylla Steud. — C. 
setifolia Godr. 
(del grec yaite, cerra, i pb) ov, fulla, per tenir 
les fulles molt fines.) 
Rizona llargament serpentejant, tortuós, ra- 
mificat, tija de 2-4 dm, dreta, filiforme, trique- 
tre, aspre a l'àpex, fulles molt estretes (I mm), 
canaliculades, alenades, un poc més curtes que 
la tija, espiga ovoide, densa, composta de 2-5 
espiguetes masculines a l'àpex, bràctea inferior 
Càrex chaetophylia ovada lanceolada, prolongada en una punta ver- 
da i setàcia que ultrapassa frequentment l'espi- 
ga, escames ovades acuminades, rosses, hialines al marge i a la base, iguals 
al fruit, utricles ovoides, planoconvexos, atenuats en bec bastant llarg, bi- 
cuspidat, aspre, igual a l'escama, i ornats de ro-I2 nervis, aqueni evoide, 
plano-convex. 
5I 
