EO RA. DESCATALUNYA 
Ciperàcies, G. 739 - Càrex. 
2,788. — C. muricata L. 
(del llatí muricatus, cobert de pues, com els 
abriills, alludint als glomèruls fructífers espi- 
nescents.) 
Rizoma cespitós, amb arrels brunes, curtes i 
abundants, tija de 3-8 dm, dreta, primeta, tri- 
quetre, de cares planes, aspra a l'àpex, fulles 
planes, estretes (2-3 mm), aspres al marge, part 
de la lígula adherida al limbe ovada lanceolada, 
amb la vora truncada, que ultrapassa 1-2 mm el 
Càrex muricata naixement del limbe, espiga oblongo-cilíndrica, 
compacta, composta de 4-9 espiguetes subglobu- 
loses, masculines a l'àpex, bràctea inferior ovada lanceolada, terminada en 
una aresta herbàcia, escames ovades lanceolades, cuspidades, rosses, amb la 
carena verda, més curtes que el fruit, utricles ovats, plano-convexos (de 
sX2 mm), atenuats en bec bífid, solament nervats a la cara dorsal i general- 
ment a la base, estesos divergents en la maturitat, súbero-esponjosos en llur 
meitat inferior, aqueni pedicellat, suborbicular, plano-convex. 
Geografia. — Comuna als prats, boscos i vores de camins, des del litoral al 
Pireneu: Pla de Barcelona, Vallès, Baix Empordà, Bages, Urgell, Vall de Ribes — 
els Prats de Rei (Puigg.l), partit d'Olot (Costa, Tex.), la Cellera (Cod.l), Prats 
de Molló, Prats Balaguer (Gaut.) , bastant comuna als prats secs i boscos de la zona 
baixa del Pireneu central, sobretot a Superbanyeres (Zett.), Lés, Marinyac (C. et S.) 
Abr.-Jul. 
2,789. — C. divulsa Good., var. de 
l'anterior apud Fiori 
(del llatí, divulsus, separat, apartat, per la in- 
florescència interrompuda, com trencada.) 
Hom la diferencia de l'espècie anterior per les 
tiges generalment nombroses, més primes i cap- 
baixes, per les fulles quasi planes, amb la part 
ligular adherida al limbe ovada arrodonida, de 
marge més estret (o'5 mm), per l'espiga molt 
més llarga, cilíndrica, composta d'espiguetes 
o més petites, les inferiors separades, pels utricles 
ia SRA ED Bor i pàtulo-erectes, no divergents, de parets primes, 
ordinàriament nervats únicament a la base de la cara dorsal i per l'aqueni 
més llarg que ample 1 plano-convex. 
55: 
