PUBLICACIONS DELELINSTITUT DE CIENCUES 
Ciperàcies. G. 739 - Càrex. 
Geografia. — Pastures seques i vores de camins d'una gran part del país: Litoral 
de Barcelona, Blanes i Baix Empordà, Vallès, Montserrat, Bages, des d'on puja 
fins a Berga i valls pirenenques — Vic (Masí.), Folgueroles (Puigg.), Olot, Sagaró, 
Castelló, etc., de l'Empordà (Vay.), valls inferiors del Pireneu central (Zett.), 
Marinyac, Sant Beat (Lap.) — Març-Juny. 
2,790. — C. leporina L. 
(del llatí leporinus, de llebre, per la inflorescèn- 
cia com la cua d'una llebre, vegeu C. vulpina.) 
Rizoma cespitós, oblic, tija d'1-6 dm, dreta, 
obscurament trígona, aspra a l'àpex, fulles pla- 
nes, de 2-3 mm d'ample, un poc aspres al mar- 
ge, curtetes, d'un verd bonic, espiga curta, 
composta de 4-8 espiguetes transovoides, acos- 
tades llevat, a vegades, la inferior, brunes, 
masculines a la base, bràctees escamiformes, 
Càrex leporina.— , - o lanceolades, les inferiors apiculades i, a vega- 
o des, terminades en punta foliàcia, escames ova- 
des lanceolades, rosses o brunes, amb la carena verda, iguals al fruit, utri- 
eles ovoido-lanceolats, circuits totalment d'una ala denticulada, mervats en 
ambdues cares, plano-convexos, atenuats en bec bidentat, dos estigmes, 
aqueni ovoide oblong, plano-convex. 
Geografia. — Llocs humits de les altes muntanyes: Montseny, prop de Santa 
Fe, entre els faigs , Sant Hilari , prats de Ribes , Núria, des del Pont de Crémals fins 
a Coma d'Eina — Prats de Molló, Coma de Tec, Rojar, Ripoll, Capsec, prop d'Olot 
(Vay.), Setcases, Vilallonga, Camprodon (Tex.), Montgrony, Puigllançada (Sen.), 
Ribera de Sotllo, a Vallferrera, i Martorell de la Selva (Font) , Port de Benasc (Zett.), 
Montgarri (Timb.), Ribera de Viella i Port de Viella (IJen.l) — Juny-Jul. 
2,791. — C. canéscens LL. 
(del llatí canescere, canusir, per la inflorescèn- 
cia esblanqueida, com canosa.) 
Rizoma cespitós, tija de 2-6 dm, dreta, pri- 
ma, triquetre, aspra a l'àpex, fulles d'un verd 
glauc, planes, de 2 mm d'ample i iguals a la 
tija o més llargues, molt aspres a la part supe- 
rior, espiga oblonga, blanquinosa, formada per 
4-7 espiguetes ovoides, les inferiors un poc se- 
parades, masculines a la base, bràctees esca- 
rioses, escames ovades agudes, blanquinoses, 
amb la carena verda, poc més curtes que el 
56 
