DILOIRA DS, (CAI AI UN A 
Ciperàcies. G. 739 - Càrex. 
Fruit, utricles ovoido-lanceolats, petits (2a'sx 1's mm), plano-convexos, fina- 
ment nervats, atenuats en bec curt i bidental, aqueni ovoide, plano-convex. 
Geografia. — Torberes i prats humits : Salardú, Vall de Tredòs, vores torboses d'un 
llac a 1,900 m (Soulié 1), Port de la Picada (Husn.), Bulú, Ceret (Compy.) — Maig- 
Juliol. 
2,792. — C. echinata Murr. — C. ste- 
llutata Good. 
(del llatí echinatus, eriçat, alludint a les infru- 
tescències globuloses i amb els utricles beque- 
vuts ,com diminuts eriçons , stellutata, amb es- 
trelletes, pels glomèruls fructifers com petites 
estrelles. ) 
Rizoma cespitós, tija d'I-4 dm, dreta o ar- 
quejada, prima, obscurament trígona, fulles 
planes o canaliculades, estretes (1-2 mm), rígi- 
Càrex echinata des, aspres, particularment a l'àpex, espiga 
curta (1-3 cm), formada per 2-5 espiguetes sub- 
globuloses, separades, masculines a la base, bràctees escarioses, la inferior 
a vegades terminada en punta setàcia, més llarga que l'espigueta, escames 
ovades, subobtuses, escarioses al marge, almenys un terç més curtes que el 
fruit, dos estigmes, utricles ovoido-lanceolats, plamo-convexos, groguencs 
o verdosos, divergents en forma d'estrella en la maturitat, atenuats en bec 
bijid i aspre, estretament marginats, molt nervats a la cara dorsal, poc o 
quasi llisos a la ventral, aqueni ovoide, plano-convex. 
Geografia. — Prats humits i torberes: Terrassa, Montseny, abundant a Santa Fe, 
Núria — Morens (Vay.), Vall de la Tet i altres valls frontereres, fins a Prats de Molló 
i Cerdanya (Gaut.), Port de Benasc (Zett.), sota la Picada, Port de Viella (Llen.t), 
Artiga (Bub.), Bossost i Portilló (Compa.), Vall de Bafios (Timb.), Lés (C. et S.) — 
Maig-Jul. 
2,793. — C. remota L. 
(per les espiguetes molt separades l'una de 
l'altra, remotes.) 
Rizoma cespitós, tija de 3-6 dm, prima, a la 
fi d- capbaixa, obscurament trígona i aspra a 
l'àpex, fulles llargues i estretes (l'5-2 mim), 
canaliculades, aspres al marge, espiga molt 
llarga i molt interrompuda, de raquis en ziga- 
zaga, formada per s-I0 espiguetes ovoido-oblon- 
ques, sèssils, les 2-4 superiors acostades, les 
inferiors cada vegada més separades cap a la 
base de la inflorescència, verdoses o groguen- 
57 
Càrex remota 
