PUBLICACIONS DE L'INSTITULC DE CIENCIES 
Ciperàcies. G. 739 - Càrex. 
ques, masculines a la base, les inferiors amb una bràctea foliàcia que ultra- 
passa la tija, escames ovades agudes, blanques verdoses, de carena verda, 
un poc imés curtes que el fruit, utricles ovoido-oblongs, petits (3'5 X L'5 mm), 
drets, verdosos, plano-convexos, atenuats en bec bidentat, amb 5-7 nervis a 
la cara dorsal convergents al terç superior, dos estigmes, aqueni ovoide- 
lenticular. 
Geografia. — Vores de reguerols i llocs humits: Frequent a Terrassa i a altres 
indrets del Vallès, Gualba, Sant Hilari — Tibidabo, Figueres, Llers, Molins (Sen. l), 
prats humits del Pireneu, a Coral, Molló, Camprodon, Olot, Sant Joan-les-Fonts 
(Vay.), Guilleries, Castanyadell (Mast.), prop de Girona (Bub.), Luchon (Zett.), 
Viella, Portilló (Lap.), ribera de Viella, Sant Joan de Toran, Borradors, Montgarri 
(Llen.) — Maig-Juny. 
2,794. — C. cedipostyla Duv.-Jouve — 
C. ambigua Lin 
(jormat del grec oiòdm, inflar, moòç, peu, i 
otdÀoç, estil, per la mamilla cònica que su- 
porta la base de l'estil.) 
Rizoma cespitós, tija quasi nua, llargament 
ultrapassada per les fulles, que són d'un verd 
clar, arquejades cap enfora, planes o carena- 
des, estretes (1r'5-2 mm), aspres, espiguetes 
solitàries, andrògines, compostes d'1-3, rara- 
ment 4, flors femenines i 3-4 de masculines a 
l'àpex, portades per llargs peduncles basilars 
filiformes, alguns d'aquests amb espigues exclusivament femenines, raquis 
de l'espiga en ziga-zaga i alat entre les flors femenines, totes les espigues 
sense bràctea, amb les escames femenines terminades en una llarga punta 
foliàcia molt aspra, amplament ovades, amplexicaules, sense la punta més 
curtes que el fruit, utricles ovoido-trígons, oblics, molt glabres, de cares Hri- 
nèrvies, contrets en bec curi, aqueni trigon, terminat en una mamilla cònica. 
Càrex cedipostyla 
Geografia. — Brugueres 1 terrenys secs i granítics de la regió mediterrània: Mar- 
torell de la Selva (Fontl), Berga (Sen.l), valls frontereres de la Tet, Bell-lloc, etc. 
(Husn., Gaut.) — Març-Maig. 
