EL OR AS DIEC ATA LUNYA 
Ciperàcies. G. 739 - Càrex 
lanceolades, nigrepurpúries amb la carena bruna, iguals al fruit, tres es- 
tigmes, utricles ovoides subtrígons, bruns, puntejats, atenuats pels dos caps, 
bec curt, bidentat, aqueni ovoide trígon. 
Geografia. — Pastures i roques humides de les altes muntanyes : Núria, Coma de 
Vaca, Cerdanya (Vay.), cadena fronterera del Canigó, a les Valls d'Eina i Planers, 
Cambradases, Prats-Balaguer (Gaut.), Vall de Ilo, Carlit, llac de Lanós (Husn.). 
Port de Benasc, prop de Castanesa (Timb.), Viella (Tex.), les Maleides (Philippe, 
Husnot). — Jul.-Ag. 
2,799.— C. Halleriana Asso — C. gynó- 
basis Vill. 
(dedicada a Albrecht von Haller, cèlebre botà- 
nic suís del segle XVIII, del grec 'uvi, gime- 
ceu, Bàotc, base, per tenir les espigues jemeni- 
nes basilars.) 
Rizoma cespitós, tija d'r-3 dm, dreta, cap- 
baixa, nua, molt prima, trígona, un poc aspra, 
fulles planes, carenades o canaliculades, de 
2-3 mm d'ample, aspres, espiga masculina ter- 
minal, subsèssil, oblonga, tacada de bru i de 
blanc, 2-5 espigues femenines ovoides o globu- 
loses, fluixes, pauciflores, de les quals 1-3, subsèssils, neixen pròximes a 
l'espiga masculina i les altres sobre llargs peduncles filiformes £ basilars, 
bràctea inferior breument embeinadora, terminada en punta herbàcia, a 
vegades més llarga que la tija, escames ovades lanceolades, acuminades o 
mucronades, blanques al marge i a la carena en llur part superior, més cur- 
tes que el fruit, tres estigmes, utricles transovoides trígons, breument pu- 
bescents, fortament mervats, de bec curt i escotat, aquemi pedicellat, trans- 
ovoide trigon, terminat en una petita columna que porta l'estil. 
Cúrex Halleriana 
Geografia. — Muntanyes i boscos àrids dels terrenys calcaris: Al litoral, Vallès, 
Sant Llorenç del Munt , Bages, fins al Berguedà, Cadaqués — Montjuic, Vallvidrera 
(Costa), els Prats de Rei (Puigg.l), Olot (Tex.l), Manresa, Sallent, Berga, Cardona, 
etcètera (Puj., C.1), litoral de Girona, fins a Segaró (Vay.), Figueres, Llers, Molins 
(Sen.), Prats de Molló, de Coll-lliure a Cervera (Gaut.), Pireneu oriental, fins a la 
zona alpina (Husn.) — Març-Abr. 
61 
