Dl 
EO A DE CA A LU N Y A 
Ciperàcies, G. 739 - Càrex. 
tres estigmes, utricles transovoides trígons, enerves, contrets en bec curl i 
escotat, aqueni transovoide trígon, terminat en una petita copa estilífera. 
B elatior Asch. — C. umbrosa Host. — Tiges més llargues, primes, fu- 
lles iguals o més llargues que la tija. 
Geografia. — Boscos i prats secs: Montseny, Vidreres, Sant Hilari, Núria, Rasos 
de Peguera s Puigreig, Merlès, Queralt i l'Espunyola, al Berguedà (Puj., C.I), 
Costabona, Rocabruna, Camprodon, Olot, Guilleries (Vay.), Vilatorta, Vic (Masf.), 
Prats de Molló, Vall d'Eina (Lap.), Cerdanya i confins d'Andorra (Gaut.), Vall de 
l'Hospital de Benasc i al Port, Castanesa (Zett.). La 8 elatior Asch. i la monstruo- 
sitat sicyocarpa Lab., d'utricles cucurbitiformes, tocant a Gualba, al peu del Mont- 
seny — Març-Jul. 
2,822.—C. polyrrhiza VValir. — C. um- 
brosa Hoppe, non Host. 
(del grec zo)òc. molt, i fita, arrel, perquè, essent 
cespitosa, fa un bon pa d'arrels.) 
Rizoma cespitós, no estolontfer, tija de 3- 
decímetres, dreta, prima, triquetre, llisa o aspr 
a l'àpex, fulles tan llargues com la tija o més, 
planes, carenades, de 2-3 mm d'ample, aspres, 
espiga masculina solitària, cilíndrica clavifor- 
me, I-3 espigues femenines ovoido-oblongues, 
acostades, subsèssils o la inferior pedunculada, 
bràctea inferior embeinadora, membranosa a la 
base, de limbe foliàci, curt, escames ovades mucronades, brunes amb la ca- 
rena verda, un poc més curtes que el fruit, tres estigmes, utricles ellipsoides 
trígons, pubescents, enerves, contrets en bec llarguet i bidentat, aqueni trans- 
ovoide trígon, truncat a l'àpex, terminat en una petita columna estilífera. 
Difereix essencialment de la C. praecox pel rizoma cespitós i el bec de V'utri- 
cle més llarg. 
5 
a 
Geografia. — Boscos ombrosos humits : Pireneu oriental, a la Vall del Tec, Cer- 
danya, Vall d'Eina, Montlluís (Gaut., Husn.), muntanyes de Núria (Vay., amb 
dubte), Port de Viella, a 1800 m (Souliél) — Abr.-Jul. 
75 
