PUBEICACIONS DE LC.INSTITUT DE CPENCEES 
Ciperàcies. G. 739 - Càrex. 
que el fruit, tres estigmes, utricles ovoides sublrígons, de 4 x 1'5-2 mm, bruns, 
tacats de roig, més foscos a la maturitat, amb un nervi prominent a cada cara 
lateral, disposats de manera que entre ambdós tracen una ellipse, els altres 
nervis menys destacats, bec bífid, pestanyós aspre, aquemni transovotde trígon, 
atenuat a la base i terminat per una columneta recta i molt curta. Port de la 
C. distans L. 
Geografia. — I,andes i pantans de la part occidental: Des del Pireneu al Pas 
de Calais, prats humits de les valls inferiors del Pireneu central, al llarg de la 
Garona, bastant comuna (Zett.), Marinyac (Lap.) — Maig-Juny. 
2,841. — C. distans L. 
(per tenir les espigues molt distants, separa- 
des les unes de les altres.) 
Rizoma cespitós, oblic, tija de 3-6 dm, dreta, 
trígona, llisa, fulles glaucescents, planes, de 
3-6 mm d'ample, aspres al marge, de lígula, 
oposada al limbe, oblonga, espiga masculina 
solitària, linear oblonga, i 2-4 de femenines 
també oblongues, molt distants o separades, 
ó dretes, denses, curtament pedunculades, bràc- 
Càrex dístans tees embeinadores, la inferior foliàcia i més 
llarga que l'espiga, escames ovades, mucronu- 
lades, denticulades a l'àpex, brunes rogenques, de carena verda, més curtes 
que el fruit, tres estigmes, utricles ovoido-trígons, de 4-5 Xx 2 mm, grocs verdo- 
sos, puntejats de roig o de bru, drets, amb 4-3 nervis a cada cara lateral, con- 
trets en bec bífid, denticulat pestanyós, aqueni transovoide trígon, terminat 
en una columna estilífera arquejada, obliqua. 
Geografia. — Prats humits i estanyats: Al litoral, Can Tunis, Castelldefels , tot 
el Vallès, Bages, Ribes, entre Lloret i Tossa — Pla de Barcelona (Costa), comuna 
de Manresa a Berga (Puj., C.), Olot, Lluçanès, Segaró i tot l'Empordà (Vay.), 
Molins (Sen.), la Cellera (Cod.l), Fontpedrosa (Gaut.) — Maig-Juny. 
86 
