PUBLICACIONS DE L'INSTECT UT DE CIE NCEES 
Gramínies. 
Espiguetes amb una sola flor fèrtil, a vegades acompanyada d'r-2 flors 
29 estèrils rudimentàries.. . . ES dei do opac ES 
Espiguetes amb dues o més Sors rortala: Ci ie) tapa en 
Espiga setosa, sedosa o eriçada d'agullons o arestes... . . . 3I. 
30 Espiga ni setosa, ni sedosa, sense agullons o arestes... . . . 37. 
Lígula substituida per pèls, espiguetes comprimides pel dors, plano- 
convexes, glumes i glumeiles mútiques. . . cie, 
31 jLígula membranosa o molt curta, espiguetes Met qe lateralment, 
glumes i glumeHes aristades , - leldiera eelea, crec a: Guia en TE 
( Espiga fluixa, purpúria, eriçada d'agullons ganxuts, espiguetes sense 
pèls ni setes a la base, plantes anuals, ajagudes o, frequentment, 
32 4 radicants a la base, fulles pestanyoses.. . . . . 753. Tragus. 
Espiga densa, no purpúria, espiguetes amb setes o llargs pèls a la base, 
plantes dretes o ascendents, fulles no pestanyoses.. . . . . 33. 
Espiga verda, rossa o rogenca, aspra, espiguetes amb setes rígides i 
aspres a la base, glumes, a tot tirar, tan llargues com la flor, fulles 
planes, plantes anuals . . . . . . 54. Setària. 
Espiga blanca sedosa, suau, cbicubtes mb lames pèls blanes i sedosos 
que cobreixen les glumes, la meitat més llargues que la flor, fulles 
i acamalades, plantes perennes .. . . . -—. . . . 766. Imperata. 
Glumes uninèrvies, llargament aristades, molt més ac que la flor, 
estigmes laterals, plantes anuals. . . . . Se US el Es 
i Glumes trinèrvies, aristades o mútiques, a tot tirar un terç més llargues 
que la flor, estigmes terminals, plantes anuals o perennes. . 36. 
espiguetes articulat, glumes pestanyoses, escotades, llargament aris- 
tades, glumella inferior uniaristada. . . . . 775. Polypógon. 
Fulles pubescents, lígula curta, espiga curta, ovoide, pedicel de les 
espiguetes no articulat, glumes plumoses, llargament acuminades, 
Fulles glabres, lígula llarga, espiga llarga i cilindràcia, pedicel de les 
elumella inferior traristada a 776. Lagurus. 
Glumes, generalment, soldades per llur base, quasi iguals i quasi tan 
llargues com la flor, mútiques, una sola glumella, la inferior, gene- 
ralment urceiforme i amb una aresta inserida a la meitat inferior. 
749. Alopecurus. 
Glumes lliures, iguals i més llargues que la flor, mucronades o arista- 
des, dues glumelles desiguals, primes, molt més curtes que les glu- 
'smess: Ho anistades i hace a, blica RC UE a 748. Phléum. 
LS) 
les) 
96 
