FLORA DEVENTALUNYA 
Gramínies. G. 744. - Phalaris. 
, Tija llargament nua a l'àpex, glumelles sis vegades més llargues que 
les escames . . . Da ECO Or EI brachystachys. 
Tija breument nua a one ad, dues vegades més llargues que 
les CSeameSy,s LS atac ela de i 2,860. Ph. canariensis: 
I 2,853. — Ph. arundinàcea. L. — Bal- 
 dingera arundinàcea Dum. 
(és el Gramen arundinaceum spicatum de Ba- 
uhin, arundinaceus, semblant, per la seva ta- 
lla, a l'Arundo, la canya.) 
Perenne, de rizoma serpentejant, tija de 
8-I5 dm, dreta, robusta, glabra, fulles llargues 
i amples (1-2 cm), aspres al marge, de beina 
no inflada, lígula ovada, obtusa, panícula llarga 
i lobulada, estesa a la florescència i després con- 
treta, verdosa o violàcia, espiguetes uniflores, 
comprimides, acompanyades de dues escames 
pestanyoses molt més curtes que la flor, glumes lanceclades, agudes, trinèr- 
vies, quasi iguals, de carena àptera, glumelles glabres, lluents, carenades, 
la superior binèrvia, la inferior quinquenèrvia. 
var. picta L. — Fulles amb ratlles blanques longitudinals. 
Fhalaris arundinàcea 
Geografia. — Vores de les aigúes: Lleida (Compi.l), llacunes de Palau, Castelló 
(Vav.), Olot (Bolòs, Hb.), Argelés (Gaut.). La var. picta, frequentment cultivada 
amb el nom de cintes (1). — Juny. 
2,854. — Ph. truncata Guss. 
(per V'ala de les glumes truncada al capda- 
munt.) 
Perenne, rizoma fibrós, curt, gruixut, tija 
de 4-8 dm, dreta, glabra, fulles linears, estre- 
tes (2-3 mm), planes, la superior de beina poc 
inflada, amb limbe curt o nul, lígula oblonga, 
tirs espiciforme, oblonço-cilíndric, dens, blan- 
quinós o violat, glumes transovades, carenades 
en llurs dos terços superiors, d'ala entera, 
ampla i obliquament truncada a l'àpex, glu- 
SES) GAS melles peludes, escames molt petites, unes deu 
as vegades més curtes que la flor. 
(1) La PB. arundimacea es frequent a l'Urgell, a les vores dels recs, fins a les Borges Blanques, també als marges dels 
arrossars del Delta de l'Ebre (F. Q.). 
109 
