PUBLICACIONS DE E'INSTIEUT DE CEENCUES 
Gramínies. G. 744. - Phalaris. 
Geografia. — Llocs incultes de la regió mediterrània: Voltants de Barcelona, en 
llocs humits (Compfi.) — Maig-Juny. 
Phalaris caeruléscens 
2,855. — Ph. caeruléscens Desf. — 
Ph. bulbosa Cav. 
(del llatí caerulescere, blavejar, alludint a la 
coloració de la inflorescència.) 
Perenne, amb rizoma format per 1-2 tuber- 
cles superposats, tija de 4-10 dm, dreta o as- 
cendent, glabra, llargament nua a l'àpex, fu- 
lles linears, amples de 3-4 mm, beina superior 
lleugerament inflada, tirs oblong o cilíndric, 
dens, blavenc o violat, pedicels un poc més 
curts que les espiguetes, glumes lanceolades, 
acuminades aristades, carenades en llur meitat 
o en llurs dos terços superiors, d'ala rosegada denticulada, glumelles glabres, 
escames molt petites, unes sis vegades més curtes que la flor. 
Geografia. — Camps i terrenys humits de la regió mediterrània: Terrassa, molt 
rara — Barcelona (Colm.), Montpeller, Seta (Husn.) — Maig-Jul. 
Phalaris nodosa 
2,856.— Ph. nodosa L. — Ph. bulbosa L. 
(del llatí nodosus, nuós, alludint a les tubero- 
sitats de la base de la tija, bulbosa, de bulbo- 
sus, bulbós, per la mateixa raó.) 
Perenne, amb el rizoma format per 2-4 lu- 
bercles superposuts més petits que en l'espècie 
anterior, tija de 4-I2 dm, dreta o ascendent, nua 
a l'àpex, fulles linears, amples de 3-6 mm, la 
beina de la superior poc o no gens inflada, 
lígula oblonga, tirs cilíndric, atenuat, verdós, 
pedicels marcadament més curts que les espi- 
guetes, glumes lanceolades agudes, carenades, amb una ala des de la base a 
l'àpex, estreta, entera o breument denticulada, glumelles peludes, dues esca- 
mes molt petites, una de les quals arriba a un terç de la flor. 
Geografia. — Vores de camins, camps, de la regió mediterrània: De Figueres a 
Castelló d'Empúries, rara (Vay.), Roses (Bub.), Montpeller (Husn.) — Juny. 
IIO 
