PUBLICACIONSI DE, LI NSTI RLU DE CIE NCEES 
Gramínies. G. 754. - Setària. 
espiguetes amb dues cerres proveides de dentícules reflexes, eHíptiques, 
obtuses, glumes molt desiguals, la superior quasi igual a la flor, glumeles 
finament puntejgades. 
Geografia. — Horts, vinyes i terres cultivades: Comuna al litoral, Vallès, Pene- 
dès, Bages — Olot, Sant Hilari, Segaró, etc. (Vay.), S. Beat (C. et S.) — Juny-Oct. 
2,883. — S. itàlica P. B. 
(per haver-lo cultivat a Itàlia des de molt antic: 
és el Panicum italicum de Bauhuiun.) 
Sinonímia. — Panís, cua de guineu , caste- 
llà, panizo, mijo menor, fr., millet des oiseaux. 
Tija de 5-10 dm, dreta, robusta, aspra a l'à- 
pex, fulles verdes, planes, amples d'1-2 em, llar- 
gament acuminades, aspres al marge, amb la 
beina i la lígula peludes, tirs gran, de 2-3 dm 
Selàriantèlica X 2-3 em, lobulat, frequentment interromput 
a la base, llis de baix a dall, verd, espiguetes 
ellíptiques, obtuses, amb 1-3 cerres denticulades, dretes, glumes molt des- 
iguals, la superior més llarga, un poc més curta que la flor, amb cinc nervis. 
glumeHes ellíptiques, obtuses, molt finament puntejades, cariòpside oval o 
suborbicular. 
Geografia. — Cultivada i subespontània. — Juny-Set. 
2,884. — S. glauca P. B. 
(pel fullatge més o menys glauc.) 
Sinonímia. — Panissola , cast., hopiilo. 
Tija d'r-5 dm, dreta o estesa, prima, llisa, 
fulles planes, d'un verd bonic, de 4-7 mm d'am- 
ple, acuminades, aspres al marge, amb llargs 
pèls en lloc de lígula, tirs groguenc, de 2-5 cm, 
llis de baix a dalt, espiguetes ovals, obtuses, 
amb nombroses cerres rosses groguenques pro- 
Setúria glauca veides de denticules dretes, glumes un poc des- 
iguals, la superior quasi la meitat més curla 
que la flor, amb cinc nervis, glumelles elegantment arrugades de través. 
Geografia. — Terrenys cultivats i arenosos: Al litoral, Can Tunis i Prat de Ilo- 
bregat, a l'interior, al Vallès, Penedès — Olot, Besalú, Banyoles, Segaró, etc. (Vay.), 
abundant a l'Empordà (Sen.) — Juny-Set. 
130 
