EL OMRIA (DE UGAGT AL UNA 
Gènere 758. — DIGITÀRIA SCOP. 
(Del llatí digitus, dit, per les inflorescències parcials espiciformes partint de l'extrem 
de la tija com els dits de la mà.) 
Espiguetes comprimides, plano-convexes, formades per una flor herma- 
Írodita amb un rudiment de flor estèril a la base, disposades unilateralment 
en dos rengles formant llargues espigues linears inserides totes elles en un 
punt o en dos que disten prop d'un centímetre, glumes molt desiguals, mú- 
tiques, còncaves, la inferior molt petita o nulla, la superior 5-IO0 vegades 
més gran, amb 3-5 nervis, glumelles quasi iguals, coriàcies, llises, tres 
estams, dos estils acostats a la base, estigmes plumosos, cariòpside oblonga, 
lliure. Plantes anuals, de fulles planes, aspres, amb lígula membranosa. 
Fulles i beina peludes, 3-IO espigues al principi dretes, després esteses, 
espiguetes lanceolades, de 3 mm, gluma superior peluda pestanyosa, 
la meitat més curta que l'espigueta. . . 2,892. D. sanguinalis. 
Fulles i beines glabres, 2-6 espigues més curtes i més primes, — esteses, 
espiguetes ellíptiques, de 2 mm, gluma superior pubèrula, igual a 
Lespigueta 4. 7 qu od os cl die 893: Di liformis. 
2,892. — D. sanguinalis Scop. — Pàni- 
cum sanguinale L. 
(per la inflorescència sovint purpúria, o de 
color de sang.) 
Tija d'I-5 dm, prostrada ascendent, frequent- 
ment radicant a la base, fulles planes, curtes, 
amples de 4-8 mm, acuminades, verdes o rogen- 
ques,  peludes al limbe i a la beina, lígula 
curta, denticulada, panícula violàcia, a vegades 
verda, formada per 2-8 espigues digitades, dre- 
tes i després esteses, llargues, primes, espigue- 
Digitaciomsanguimaus tes lanceolades, geminades, biseriades, l'una 
llargament, l'altra breument pedicellada, glu- 
ma inferior molt petita, la superior lanceolada, aguda, peluda, pestanyosa, 
la meitat més curta que les flors, glumella de la flor estèril única, oblonga 
lanceolada, aguda, breument pestanyosa, fortament nervada i igual a la 
flor fèrtil. 
18 137 
