DL ORAL DE CAR A LU NY A 
Gènere 759. — PASPALUM L. 
(Del grec màomaioç, mill, en Hipòcrates.) 
4 
laterals formant llargues espigues simples, linears, reunides en nombre de 
2-7 en una panícula clara, glumes molt desiguals, la inferior molt petita 
o nulla, la superior igual a les flors, mucronada, amb 3-5 nervis, glumella 
de la flor estèril única, igual a la gluma superior, tres estams, dos estils 
lliures, estigmes plumosos, cariòpside ovoido-oblonga, plano-convexa, lliure. 
Plantes perennes, de rizoma serpentejant, fulles planes, acuminades, aspres 
al marge, peludes a l'entrada de la beina, amb la lígula molt curta. 
Espiguetes ovoides, sèssils o breument pedicellades, en 2-4 rengles uni- 
Panícula composta de dues (rarament 1 o bé 3) espigues oposades, al 
principi dretes i aplicades l'una contra l'altra, glabrescents, espi- 
guetes en dos rengles, glumes i glumelles breument pubescents. 
2,894. P. vaginàtum. 
Panícula composta de 3-7 espiguetes alternes, dretes, peludes llanoses, 
espiguetes en 3-4 rengles, glumes i glumelles llargament pestanyoses. 
2,895. P. dilatàtum. 
2,894.— P. vaginàtum Svv. — Digitària 
vaginata Magnier — D. paspaloides 
Duby — D. dísticha Fiori 
(per les seves beines amples.) 
Tija prostrada, radicant a la base, de 3-I0 dm, 
olabra, fulles amples de 3-7 mm, amb la lígula 
molt curta i obtusa, panícula composta normal- 
ment de dues espigues oposades, al principi dre- 
tes i aplicades l'una contra l'altra, després 
Pàspalum vaginàtum separades, de 2-3 mm d'ample, verdes, denses, 
o espiguetes ovoides agudes, subsèssils, en dos 
rengles unilaterals, gluma inferior ovada triangular, molt petita o nulla, 
la superior igual a les flors, ovada aguda, amb 3-5 nervis, pubescent, glu- 
mella de la flor estèril única, igual a la gluma superior, glabra. 
Geografia. — Originària dels paisos intertropicals, hom la troba perfectament 
naturalitzada a Can Tunis, Terrassa, Caldes de Montbui, Devesa de Girona, Gelida — 
Logrofio (Hno. Elias i) — Jul.-Oct. (1) 
(1) També a Lleida, a les vores del Segre, on forma gespa densa (F. Q.). 
139 
