PUBLICACIONS IDE. H5.UNSTITUT DE CGCEENCIES 
Gramínies. G. 772. - Agrostis. 
2,914. — A. nebulosa Boiss. et Reut. 
(del llatí nebulosus, nebulós, pel gran nombre 
d'espiguetes de la panícula, que li donen un 
aire de nebulosa , probablement inspirat en la 
nomenclatura vulgar.) 
Anual, d'arrel fibrosa i tija d'r-4 dm, dreta, 
simple o ramificada a la base, fulles planes, 
aspres, lígula oblonga i laciniada, panícula 
ampla, oblonga o lanceolada, blanquinosa o vio- 
PN ee, làcia, de branques nombroses, semiverticillades, 
Agrostis nebulosa OO pedicels capiHars, glumes iguals, lanceolades, 
o obtusiúscules, amb la carena aspra, glumelles 
hialines, llises, quatre vegades més curtes que les glumes, quasi iguals, la 
inferior amplament transovada, la superior bífida (Husn., tab. 33). 
Geografia. — Terrenys guixosos: Rius parallels a la frontera catalana que des- 
emboquen a l'Ebre (Loscost). Cultivada en alguns jardins d'Europa (Husn.) — 
Juny-Jul. 
Rt 2,915. — A. Spica-venti L. — Apera 
Spica-venti P. B. 
(inspirat en el nom vulgar suec d'aquesta 
planta.) 
Anual, d'arrel fibrosa i tija de 4-I0 dm, dre- 
ta, bastant robusta, fulles planes, linears, de 
3-6 mm d'ample, aspres, lígula oblonga, lace- 
rada, panícula llarga (1'5-3 dm) i ampla, pira- 
midal, verdosa, violàcia o purpúria, amb nom- 
o broses rames desiguals, capillars, flexuoses i 
Agrostis Spica-venti : aspres, espiguetes d'uns 2 mm, glumes des- 
iguals, lanceolades, agudes, la inferior uninèr- 
via, la superior més gran, trinèrvia, glumella inferior un poc més llarga que 
les glumes, aguda, entera, amb cinc nervis i una aresta subapical flexuosa 
4-6 vegades més llarga que l'espigueta, la superior un poc més curta que la 
inferior, bicarenada, anteres linears oblongues. 
Geografia. — Sembrats i camps arenosos : Comuna a la vall de Banyuls (Compy.), 
Niça (Husn.) — Juny-Ag. 
158 
