EPLORA DECAFALCUNYA 
Gramínies. G. 
2,916. — A. interrupta L. 
(per la inflorescència com interrompuda.) 
Anual, d'arrel fibrosa i tija de 2-6 dm, pri- 
/ ma, dreta, fulles planes, curtes, estretes (1-2 
millímetres), aspres, amb la lígula lanceolada, 
lacerada, panícula de 6-I8 cm, estreta, inter- 
rompuda, constreta durant la floració, verda 
blanquinosa, de rames curtes, amb espigue- 
tes fins a la base, glumella inferior un poc més 
llarga que les glumes, amb una aresta flexuosa 
subapical 3-4 vegades més llarga que l'espigue- 
ta, anteres ovades. 
Geografia. — Llocs arenosos o pedregosos, muralles, sembrats : Serralada superior 
del Vallès, a l'era de la Mata — Berguedà, a Merlès i Casserres , Pinós (Puj., C.I) — 
Juny-Jul. 
2,917. — A. rupestris All. 
(del llatí rupes, la roca, perquè sol créixer en 
llocs rocosos.) 
Perenne, de rizoma fibrós cespitós i tija de 
5-20 cm, dreta, prima, glabra, fulles convolutes 
setàcies, curtes, les basilars fasciculades, lígula 
lanceolada, panícula oblonga, de 3-5 em, poc 
o gens constreta després de la floració, violada o 
rogenca, rarament groguenca, amb les rames 
nues a la base, llises i glabres, espiguetes peti- 
Agrostis rupestris oo tes (uns 2 mm), glumes quasi iguals, lanceola- 
Es È o des, separades, glumella inferior única, un poc 
més curta que les glumes, terminada per quatre dents iguals i una aresta dor- 
sal geniculada que surt del terç inferior, més llarga que les glumes. 
Geografia. — Pastures pedregoses de les altes muntanyes: Núria — Puigmal 
(Puigg.l), Noufonts (Sen.l), Costabona (Compy.), des de la Montjoia al Port de la 
Picada i de Benasc, Penyablanca, Clot de l'Infern, base i conca de les Maleides 
(Costa), Lezat (Timb.), Ruda (C. et S.) — Jul.-Ag. 
59 
