P UB ELCACIUONS (DRE Le TENCSED ISO DE CIE INAGIIELS 
Gènere 777. — LASIAGROSTIS LINE 
(Del grec Xàcioç, pelut, i dyotmoriç, com si diguéssim eagrostis peludar, aHudint als 
pèls de les glumelles.) 
Panícula llarga (12-25 cm), ramificada, al principi com argentada, després 
groguenca, llargament corbada, penjant a l'àpex, amb les rames primes, nues 
a la base, semiverticillades, espiguetes de 6-8 mm, lanceolades, peciolades, 
comprimides, amb una flor hermafrodita, glumes quasi iguals, més llargues 
que la flor, lanceolades acuminades, trinèrvies, glumelles desiguals, la infe- 
rior més curta que les glumes, amb cinc nervis, coberta de pèls més llargs 
que ella, bífida i amb una aresta apical geniculada i flexuosa de r0-15 mm, 
tres estams, anteres breument barbudes, etils molt curts, estigmes plumosos, 
cariòpside oblongo-cilíndrica, solcada a la cara interna, lliure. Herbes peren- 
nes, amb rizoma un poc serpentejant i tija de 5-I0O dm, dreta, fullosa, fulles 
verdes, llargament acuminades, canaliculades, convolutes quan són seques, 
llises i glabres. 
2,927. — L. Calamagrostis Lint — 
Calamagrostis argéntea DC. 
(vegeu l'etimologia del gènere Calamagrostis , 
argentea, per la panícula com a argentada.) 
Lasiagrostis Calamagrostis 
Geografia. — Roques calcàries i pendissos de les muntanyes: Bagà, sobre el ce- 
mentiri, Montserrat, cap a Santa Cecília — Conca del Segre, des dels Tres Ponts 
(Costa), prop d'Organyà (Joverl), Fiscal (Nuetl), Vall d'Arties, al peu del Montartó, 
Arties i Salardú (C. et S.) — Jul.-Ag. 
168 
