FLORA DE CATALUNYA 
Gramínies. G. 779. - Stipa. 
punta més llarga que elles, glumella inferior peluda en tota la seva longitud, 
amb cinc nervis, terminada en una aresta de 5-I0 cm, cargolada i peluda fins 
a la primera colzada, dreta i aspra més amunt d'aquella. 
Geografia. — Llocs secs i àrids del litoral: Castelldefels, al peu del Castell, Ter- 
rassa, tocant a la via fèrrea, tal vegada accidental — Costes de Tarragona (Costa), 
abundant prop de la Bonanova i al Dipòsit d'Aigúes del Llobregat (Sen.), Cadaqués 
(Trèm.), Sant Feliu de Guíxols (Bub.), Roses (Vay.), Albera, platges d'Argelés a 
Cervera (Gaut.) — Abr.-Juny. 
2,930. — S. pennata L. 
(del llatí penna, ploma, pennatus, Proveit de 
plomes, per les arestes amb pèls molt fins tot 
al volt, com les barbes d'una ploma.) 
Sinonímia. — Nebulosa , cast., cerrillo, 
espolín. 
Peremne, amb rizoma gruixut, cespitós, i tija 
de 4-8 dm, dreta, rígida, fulles glauques, llar- 
gues, convolutes, filiformes, un poc aspres, la 
superior embeinadora de la panícula, lígula 
lanceolada, pubescent, panícula pauciflora, flui- 
xa, espiguetes d'un verd groguenc, de 4-6 cm, glumes quasi iguals, linears 
lanceolades, atenuades en una punta més llarga que llur major amplada, 
amb 3-7 nervis, glumeles iguals a la meitat de les glumes, la inferior peluda 
als nervis fins a la meitat, amb una aresta de 15-30 cm, geniculada, cargolada 
i glabra sota la colzada, flexuosa arquejada i fortament peluda plumosa en la 
resta. 
Geografia. — Terrenys secs i àrids : Lleida, i gran part de la Segarra, des d'on 
baixa fins a l'esquerra del Llobregat, en terme de Castellgalí — Pla d'Urgell, Mont- 
serrat i a la seva rodalia (Costa), els Prats de Rei (Puigg.l), Manlleu (Sen.), de 
Viella a Salardú, Ruda (C. et S.), Vall de Llo (Gaut.) — Abr.-Maig. 
171 
