FLORA DE CATALUNYA 
Gramínies. G. 782. - Piptàtherum. 
un poc desiguals, lanceolades acuminades, trinèrvies, glumelles iguals als 
dos terços de les glumes, la inferior amb una aresta subapical ei doble llarga 
que les glumes, molt caduca, anteres peludes a l'àpex. 
Geografia. — Marges dels camps i llocs herbosos: Litoral, Vallès, Bages i altres 
llocs de l'interior. — Maig-Jul. 
2,937. — P. paradóxum P. B. 
(perquè per a Linné fou una Agrostis, sense 
que li ho acabés de semblar, fins al punt que en 
la segona edició d'Species plantarum la féu 
d'un altra gènere: Milium paradoxum , del 
grec mapàdotoc, rar, estrany.) 
Rizoma fibrós i tija de 5-12 dm, dreta, rígida, 
fulles amplament linears, acuminades, planes, 
llises, lígula molt curta, truncada, panícula 
o pauciflora, poc ramificada, de rames gemina- 
Piptàtherum paradoxum des o ternades, llargament nues a la base, 
ene o espiguetes mitjanes (6-7 mm), oblongo-lanceo- 
lades, jasciculades a l'àpex de les rames, glumes quasi iguals, lanceolades 
acuminades, amb cinc nervis, glumelles iguals als dos terços de les glumes, 
coriàcies, la inferior amb una aresta subapical dues vegades més llarga que 
les glumes, anteres glabres. 
Geografia. — Boscos i ermots de les muntanyes: Serralada superior del Vallès, 
Obac, la Mata , Montserrat — Banyuls (Compy.), Sant Beat (C. et S.), Albera (Gaut.) 
Maig-Jul. 
2,938. — P. caeruléscens P. B. 
(caerulescere, blavejar, pel color blavenc de la 
panícula.) 
Rizoma fibrós i tiges de 3-6 dm, dretes o as- 
cendents, fulles estretament linears, acumina- 
des, a la fi convolutes, lígula llarga, lanceolada, 
panícula pauciflora, blavenca, poc ramificada, 
de rames solitàries o geminades, nues a la 
base, espiguetes mitjanes (7-8 mm), lanceola- 
des, glumes quasi iguals, lanceolades acumina- 
i Piptàtherum caeruléscens des, amb cinc nervis, glumeles iguals, a tot 
tirar, a la meitat de les glumes, glabres, la 
inferior amb una aresta apical que no ultrapassa les glumes, molt caduca, an- 
teres amb alguns pèls curts a l'àpex. 
Geografia. — Roques i terrenys àrids de la zona litoral, des d'on penetra més o 
menys vers l'interior: Prop de la farola del Cap de Creus , Montjuic, costes de Garraf, 
des de Sitges a Vallcarca, Gelida, roques del camí de la Font Freda — Sant Feliu 
de Guíxols (Bub.) — Abr.-Juny. 
23 177 
