PUBLICACUVONS DE L'IUNSTI EU DE CE NIC 
Gènere 784. — AIRA L. 
(El mot ve de la aipa de Dioscòrides i d'altres autors de l'antiguitat, que correspon 
a la zitzània, el jull.) 
Panícula molt ramificada, fluixa, de rames primes, tricotòmiques, aspres, 
espiguetes comprimides, pedicellades, amb dues flors hermafrodites sèssils 
o la superior breument pedicellada, la superior, i a vegades totes dues, aris- 
tada, glumes més llargues que les flors, iguals o quasi iguals, carenades, uni- 
nèrvies, glumella inferior aristada, llargament acuminada i bífida o mútica, 
aresta dorsal ni articulada ni inflada a l'àpex, tres estams, estils molt curts, 
estigmes plumosos, cariòpside oblonga, solcada a la cara interna. Herbes 
anuals, d'arrel molt curta i tija prima, fulles curtes, convolutes setàcies, amb 
la lígula lanceolada. 
Espiguetes 4-6 vegades més curtes que els pedicels, solitàries, glumella 
inferior igual a les glumes. . . . . 2,941. A. Capillaris. 
Espiguetes més curtes, iguals o poc més ireues que els pedicels, soli- 
tàries, Yeeninadesvortasciculades: ee pea ea 2. 
Espiguetes més curtes que els pedicels, solitàries o geminades. 
2,942. A. caryophyllea. 
lesesse: iguals als pedicels o més llargues, fasciculades. 
2,943. A. Cupaniíana. 
2,941. — A. capillaris Host. 
(per les rametes de la panícula primes com ca- 
bells, capillars.) 
Tiges d'r-4 dm, dretes o ascendents, molt 
i o primes, fulles setàcies, beina fortament solcada, 
j aspra, panícula gran, dreta o estesa, repetida- 
i o ment tricotòmica, de rames llargues i molt fi- 
nes, pedicels 4-6 vegades més llargs que les 
i. espiguetes, inflats sota l'àpex, amb una sola es- 
pigueta uni- o biaristada, flor superior aristada, 
Aira capillaris io la inferior, en la planta típica, mútica, glumes 
quasi iguals, agudes, denticulades, glumella 
180 
