PUBLICACIONS DE LNSBGILRUBR DE CIENCIES 
Gramínies. G. 785. - Deschúmpsia. 
mela inferior amb una aresta geniculada, basilar, una vegada més llarga 
que ella. 
Geografia. — Boscos i pastures pedregoses, seques, de les muntanyes: Mont- 
seny, prats de Santa Fe, Sant Hilari, al Berguedà, boscos de Rebost, Núria, 
Coma d'Eina — Berga, Artiga de Lin, Montjoia, al peu de les Maleides, vall de 
Benasc (Costa), Setcases, Camprodon, Rocabruna, Molló, Bassegoda, Guilleries, 
(Vay.), Montartó, Vall de Ruda (C. et S.), Portilló, Salardú, Tredós, Montgarri 
(Llen. I) — Juny-Ag. 
2,945. — D. caespitosa P. B. 
(del llatí caespitosus, cespitós, perquè ja 
gespa.) 
Rizoma densament cespitós, tija de 5-15 dm, 
fulles basilars molt llargues, fasciculades, els 
fascicles molt durs i difícils de separar, planes, 
linears, molt aspres a l'anvers, beina quasi 
llisa i lígula llarga, lanceolada, panícula pira- 
midal, gran (fins de 4-5 dm), fluixa, violàcia 
o blanquinosa, estesa després de l'antesi, de 
Deschàmpsia caespitosa rames primes, pedicels més curts que les espi- 
aució P i guetes, aquestes d'uns 4 mm, ordinàriament 
amb dues flors fèrtils, glumella inferior tri- o quinquedentada, amb 3-5 
nervis i una aresta basilar quasi recta i inclusa o apenes exerta. 
B Llenasii Cad. et Pau — Panícula més petita, d'un violat fosc, espigue- 
tes de tres flors hermafrodites poc ultrapassades per les glumes abans de 
l'antesi, fulles de 3-5 cm, rígides i subespinescents. 
Geografia. — Boscos i prats humits: Artiga de Lin (Compú.l), Ribera de Ruda 
(Llen.), Vall d'Eina (Gaut.), Marinyac, Tredós, Beret (C. et S.). La 8 Llenasii 
Cad. et Pau, a Núria i als llacs de Colomers (Llen.l) — Juny-Ag. 
184 
