PU BI CA CIONS DE UNS REUS DUE NCIEINSCIDESS 
Gramínies. G. 786. - Avena. 
i caduques, glumes iguals a les flors o més curtes, uninèrvies o trinèrvies, 
pèls de l'eix iguals a la meitat de la glumella inferior, que és quadrilobada 
laciniada al capdamunt, llargament escariosa, puntejada aspra, amb cinc 
nervis i l'aresta dorsal geniculada, torçada, una vegada més llarga que la flor. 
Geografia. — Prats secs, boscos i costers calcaris: Prats de les Guilleries (Vay.), 
Vall d'Eina i Albera (Gaut.), Cagir (Timb.), Torre de Les, a Sant Beat (C. et S.). 
Maig-Jul. 
2,956. — A. pratensis L. 
(del llatí pratensis, propi dels prats, perquè 
s'hi sol fer.) 
Perenne, amb el rizoma fibrós, cespitós, i 
tiges de 5-I0 dm, dretes, fortes, llargament 
nues a la part superior, fulles verdes, planes o 
les inferiors H convolutes, aspres al marge i 
a l'anvers, agudes, les superiors curtes i obtu- 
siúscules, lígula oblonga, frequentment lacera- 
da, panícula espiciforme, dreta, de 12-20 cm, 
Avena pratensis amb les rames quasi aplicades a l'eix i amb 
1-2 espiguetes cadascuna, lluents, - bigarra- 
des de verd, violeta 1 groc, de 3-6 flors generalment totes aristades, articula- 
des i caduques, amb pèls infraflorals curts, iguals a '/,, part de la glumela 
inferior, glumes desiguals, lanceolades, més curtes que les flors, trimèrvies, 
glemelles desiguals, la inferior bífida, irregularment quadridentada o quin- 
quedentada a la punta, no cuspidada, amb cinc nervis que no arriben a l'àpex 
i l'aresta dorsal geniculada, llarga, erecta estesa. 
Geografia. — Prats, boscos i costers àrids: Montserrat, serralada superior del 
Vallès — Serres occidentals i orientals de Bages (Font), prop de Camprodon, Olot, 
Agudes del Montseny, Guilleries, Mare de Déu del Mont, la Jonquera (Vay.), altures 
de Cerdanya (Gaut.), sota Bezins (Zett.), Pic de Gar (C. et S.) — Juny-Ag. 
192 
