EL ONR A DIEC AI AN TE UNE A 
Gramínies. 
Avena bromoíides 
G. 786. - Avena. 
2,957. — A. bromoídes Gouan , subsp. 
de l'anterior apud Rouy 
(bromoides, derivat de Bromus, perquè té una 
retirança amb les gramínies d'aquell gènere.) 
Difereix de l'A. pratensis L.. per tenir les 
fulles llises per l'anvers, la lígula lanceolada, 
la panícula més llarga, les espiguetes més 
grans (uns 2 cm), amb 6-8 flors d'arestes més 
esteses i divaricades, pels pèls infraflorals molt 
curts, que no ultrapassen la base de les flors, 
per la glumella inferior ovada, obtusa, trunca- 
da, llisa, amb 5-7 nervis, els mitjans allargats 
fins a l'àpex i ullrapassant-lo formant un curt mucró. 
Geografia. — Prats secs i erms: Al Vallès, Montserrat i part de Bages i del Pe- 
nedès — Prop de Barcelona i altres punts de la costa i part de la Segarra, Pla d'Ur- 
gell (Costa), Puig-altet (Puigg.l), molt comuna a Bages (Font), Mare de Déu del 
Mont, Olot, la Jonquera, Sant Martí Surroca, Gavà, etc. (Vay.) — Maig-Juny. 
N. B. Font ens ha remès d'Ulldecona una A. tarraconensis Font, que, com encer- 
tadament observa ell mateix, ad bromoidem vergens, però presenta les fulles més con- 
volutes, quasi filiformes i la panícula més llarga i més estreta, amb les espiguetes 
més petites, d'arestes menys divaricades. Juny del 1916, 
25 
193 
