BONA CDEMCAT A LUNA 
Gramínies. G. 787. - Trisétum. 
2,958. — T. distichophyllum P. B. — 
T. brevifólium Roem. et Sch. 
(del grec òtotiygos, dístic, 1 pòÀXov, fulla, per- 
què té les fulles en dos rengles , brevifolium, de 
fulles curtes.) 
Peremne, de rizoma llargament serpentí i tija 
d'r-3 dm, prostrada ascendent, prima, fulles 
d'un verd glauc, dístiques, curtes, planes, li- 
nears, acuminades alenades, lígula curta, trun- 
cada, panícula bigarrada de violeta, verd i 
Trisétum distichophyllum blanc, predominant el primer d'aquests colors, 
de 3-5 em de llarg, ovoido-oblonga, fluixa, amb 
les espiguetes de 6 mm, compostes de 2-4 flors, eix llargament pelut, glumes 
iguals, lanceolades agudes, trinèrvies, glumella inferior terminada en dues 
puntes curtes, amb una aresta dorsal geniculada, una vegada més llarga 
que ella. 
Geografia. — Pedruscall i pastures pedregoses de les altes muntanyes: Vall de 
Llo, Font del Segre, Carençà (Compy., ex Vay.) — Ag. 
2,959. — T. flavéscens P. B. 
(del llatí Havescere, groguejar, pel color gro- 
guenc de la inflorescència.) 
Perenne, amb rizoma cespitós, un poc ser- 
pentí, i tija de 4-8 dm, dreta, glabra i sovint 
pubescent per sobre i per sota dels nusos, fu- 
lles planes, linears, agudes, de 2-4 mm d'ample, 
lígula molt curta, truncada, laciniada, panícu- 
la groguenca, rarament violàcia, de 4-20 cm, 
estesa durant l'antesi i després constreta, de 
Trisétum flavéscens rames desiguals, semiverticillades, espiguetes 
de 5-6 mm, amb 2-3 flors, glumes desiguals, 
la inferior uninèrvia, més curtes que les flors a iguals a elles, glumella infe- 
rior terminada en dos lòbuls setacis, quinquenèrvia i amb una aresta dorsal 
geniculada 1-2 vegades més llarga que ella. 
Geografia. — Prats i pastures de llocs muntanyosos: Vessant septentrional del 
Turó de Montcada, boscos de Montsoliu — Prop de la Mata (Puj., C.l), la Cellera, 
Contestins (Cod. 1), Tibidabo, Santa Creu, Vallvidrera, Sarrià (Sen.l), Camprodon, 
195 
