PUBLICA € LONS (DE Lo EN S SU UI DE CIENCIES 
Gramínies. G. 787. - Trisétum. 
Vilallonga, Alt Empordà, Maià, Vilanant, Tragurà, Rocabruna (Vay.), Vall d'Ar- 
ties, Tredòs (C. et S.) — Ag. 
2,960. — T. negléctum Roem. et Sch.— 
T. paniíceum Pers. 
(de neglectus, oblidat, perquè Savi, en descriu- 
re-la en el gènere Avena el 1798, creia que nin- 
gú no s'havia ocupat d'aquesta planta abans 
que ell.) 
Anual, amb l'arrel fhibrosa i la tija d'I-5 dm, 
dreta o ascendent, glabra, fulles planes, de 
3-6 mm, acuminades, £ peludes així com les 
beines, aspres al marge, panícula oblongo-cilín- 
Trisétum paniceum drica, lobulada, estesa durant l'antesi 1 després 
constreta, densa i molt fornida d'espiguetes, 
blanca sedosa, lluent, amb les rames curtes i les espiguetes petites (3-3'5 mm), 
de 4-6 flors, amb l'eix poc pelut, glumes un poc desiguals, acuminades, la 
inferior uninèrvia, la superior més ampla, trinèrvia, glumella inferior ter- 
minada en dues puntes curtes, amb l'aresta dorsal prima, erecta flexuosa, 
una vegada més llarga que ella. 
B ciliatum VVallE. — Gluma inferior llargament pestanyosa. 
Geografia. — Llocs arenosos, secs, de la regió mediterrània: La Cellera, Sant 
Martí Sapresa (Cod.) La 8 ciliata VVillX. al Tibidabo (Llen.l, maig 1906 legit) — 
Abr.-Juny 
2,961. — T. púmilum Eunth 
(del llatí pumilus, nan, per la seva escassa alçària.) 
Anual, cespitosa, amb l'arrel fibrosa i tiges de 5-I5 em, geniculades, ra- 
mificades a la base, filiformes, paucifoliades, fulles quasi totes basilars, pla- 
nes, curtes, blanes, pubescents així com les beines, panícula tirsoide, curta 
(1-3 em), dreta, densa, d'un verd groguenc, lluent, de rames generalment 
geminades, espiguetes amb 1-4 flors, de raquis llargament pelut, glumes 
quasi iguals, ovades lanceolades, peludes, un poc més curtes que les flors, glu- 
mella inferior bidentada, amb l'aresta dorsal recta i més llarga que ella. (1) 
(1) No figurem aquesta espècie perquè Cadevall va prendre per altra la planta de Blanes. Hem examinat els exemplars 
del Trisetum que, procedents d'aquell indret, figuren al seu herbari. Corresponen a una forma o varietat del T. Paniceum, diversa 
del tipus per la intlorescència curta (1f5-2 cm), subespiciforme, i, sobretot, per les fulles molt estretes amb les beines glabres, 
nitides. (T. paniceum Pers. var. Cadevallii F, Q.) El Dr. C. Pau, a qui hem consultat el cas, també creu que la planta ha d'ésser 
referida al T, baniceum (F. Q.) 
196 
