FLORA DEVCATALUNYA 
Gènere 789. — HOLCUS L. 
(Nom donat per Plini a una mena de gramínia que els autors identifiquen amb el 
margall) 
Panícula pubescent, ramificada, de rames esteses durant l'antesi, espi- 
guetes pedicellades, comprimides, de dues flors, la inferior hermafrodita i 
mútica, la superior masculina i aristada, glumes quasi iguals, naviculars, 
carenades, membranoses, més llargues que les flors, la inferior uninèrvia, la 
superior molt més ampla, mucronada o acuminada aristada, trinèrvia, glu- 
melles quasi iguals, la inferior més ampla, obtusa, entera, amb cinc nervis, 
la superior bicarenada, escotada dentada a l'àpex, tres estams, estils molt 
curts, estigmes plumosos, cariòpside oblonga, comprimida, no solcada o 
amb soles a penes perceptibles, glabra, lliure però rodejada per les glumelles. 
Herbes perennes, de fulles planes i lígula membranosa. 
Rizoma fibrós, lígula truncada, laciniada, panícula ovoido-oblonga, ares- 
ta que no ultrapassa les glumes . . . . . 2,964. H. mollis. 
Rizoma serpentí, lígula oblonga, pestanyosa, panícula oblonga, aresta 
que ultrapassa les glumes . . . . . . . 2,965. H. lanatus. 
2,964. — H. lanatus L. 
(lanatus, llanat, a causa de la pubescència de 
la planta.) 
Rizoma fibrós i tija de 4-I2 dm, dreta, pu- 
bescent als nusos i a l'àpex, fulles d'un verd 
blanquinós, planes, blanes, linears acuminades, 
cobertes com les beines de pèls petits i suaus, 
lígula curta, truncada i laciniada, panícula 
ovoido-oblonga, verda blanquinosa o rogenca, 
de rames esteses durant l'antesi, espiguetes 
RO dents ovals, de 3'5-4 mm, glumes quasi iguals, pu- 
La bescents o pestanyoses als nervis, la inferior 
lanceolada, uninèrvia, la superior ovada oblonga, mucronada o breument 
aristada, escotada, glumella de la flor superior amb una aresta ganxuda 
prop de l'àpex, que ultrapassa les glumes. 
Geografia. — Prats, vores de camins i llocs herbosos: Al litoral, Vallès, Bages, etc. 
— Vall d'Aran, Fos, Melles (C. et S.) — Maig-Jul. 
199 
