EL ORAS DECATALUNYA 
Gramínies. G. 790. - Roeléria. 
B ciliata Godr. — Panícula cilíndrico-oblonga, espiguetes biflores, ca- 
rena de les glumes pestanyosa. 
"( pubéscens Parl. — Panícula oblonga, espiguetes biflores, glumes pu- 
bescents. 
Geografia. — Boscos i erms : La glabra Godr. als boscos pròxims a Terrassa — 
Montserrat (Costa), Mura, Montcau (Font). La 8 ciliata Godr., a Montserrat, Sant 
Vicenç de Castellet, vores del Llobregat , Núria — Montserrat (Costa). La y pubescens 
Parl., en diversos llocs de Bages, Montserrat, la Guàrdia, Guardiola (Font) — Maig- 
Juliol. 
2,969. — E. cristata Pers. 
(és el Gramen spica cristata subhirsutum, de 
Bauhin, de cristatus, crestallut, per la forma 
de les espiguetes.) 
Peremne, de rizoma fibrós, poc inflat, recobert 
per les beines de les fulles a penes filamentoses 
reticulades, tiges de 2-8 dm, llargament nues 
a l'àpex, dretes o geniculades, fulles caulinars 
planes, linears agudes, pestanyoses al marge, 
pe les dels fascicles estèrils -- convolutes, les infe- 
Roeléria cristata riors i les beines generalment peludes, lígula 
ES dria ea curta i truncada, panícula espiciforme, llarga, 
compacta, lobulada, frequentment interrompuda a la base, blanquinosa o 
violàcia, de rames curtes, cadascuna amb I-I5 espiguetes dretes i imbricades, 
d'uns 6 mm, compostes de 2-4 flors, glumes desiguals, un poc més curtes que 
les flors, glumella inferior acuminada, la superior bífida. 
var. grandiflora Husn. — FR. spléndens Presl — Espiguetes més grans 
(7-8 mm), panícula atenuada pels dos caps. 
Geografia. — Pastures seques i boscos àrids : Sant Hilari i les Guilleries , Bagà, 
bosc de l'Adou del Bastareny , Rasos de Peguera — Proximitats de Berga (Costa), 
Tragurà, Rocabruna, Olot, Mare de Déu del Mont (Vay.), Torelló, Bellmunt (Sen. 1), 
predominant la var. grandiflora Husn. — Maig-Jul. 
203 
