PUBLICACIONS DE L'INSTITUT. DE CIENCIES 
Gènere 793. — SCHISMUS P. B. 
(Del grec oyiouóç, la fenedura, aHudint a l'àpex bífid de la glumella inferior) 
Panícula oblonga, petita (1-4 cm), bastant densa, blanquinosa o violàcia, 
espiguetes breument pedicellades, comprimides, amb 5-7 flors hermafrodites, 
totes pedicellades, d'eix articulat i fràgil, glumes quasi iguals, agudes, care- 
nades, escarioses al marge, amb 3-7 nervis, molt grans, que arriben a l'àpex 
de l'espigueta, glumelles poc desiguals, la inferior mútica, eHíptica, bífida, 
escariosa a l'Àpex, amb 9 nervis, peluda a la base, la superior bicarenada, 
entera, 3 estams, estigmes plumosos, cariòpside transovoide, lliure, glabra. 
Herbes anuals, d'arrel fibrosa, cespitoses, tija de 5-25 cm, prima, geniculada 
ascendent, amb fulles linears, agudes, planes però que es pleguen o s'enrot- 
llen més tard, amb alguns pèls llargs, lígula 
formada de pèls també molt llargs. 
2,974. — S. marginatus P. B. — S. ca- 
Iycinus Coss. 
(del llatí marginatus, marginat, aludint al 
marge escariós de les glumes i glumelles, és 
la Festuca calycina de Linné, dita així per les 
glumes, preses com a calze, relativament molt 
desenrotllades.) 
Schismus marginatus 
Geografia. — Prats secs i arenosos : Al litoral, Montcada, Castelló d'Empúries — 
Esparreguera (Costa), Can Tunis, la Farola, Sarrià, Sant Gervasi, Castelldefels 
(Sen.), Camp de l'Arpa (Llen. lt) — Abr.-Juny. 
208 
al a a la ns 
