PUBLICACIONS. DE L'INSTITUT DE GILENCUES 
Gramínies. G. 794. - Poa. 
Geografia. — Pastures de les altes muntanyes : Núria — Serra del Cadí (Joverl), 
Puigmal (Puigg.l), Cambradases (Sen.l), Port de Viella (Zett., Llen.l), les Ma- 
leides (Costa), Arties, Salardú, Pla de Beret, Ruda, Pic de Rie, Estanyau (C. et S.), 
Port de Benasc (Compú.l), la 8 frígida Salis., al Puigmal, la y brevifolia Roch, a 
les pastures de Núria i Coll de Pal — Port de Viella (Llen.l). — Jul.-Ag. 
2,978. — P. laxa Haenxe 
(del llatí laxus, lax, perquè fa una gespa molt 
fluixa.) 
Planta perenne, de rizoma fibrós i tiges d'I- 
a's dm, fasciculades, dretes o ascendents, fu- 
lles linears, agudes, planes, blanes, glabres, les 
superiors amb la beina generalment més llarga 
que el limbe, lígules totes llargues, lanceolades 
agudes, panícula oblonga, fluixa, constreta, es- 
treta, de rames inferiors solitàries o geminades, 
Poa laxa dretes o flexuoses, espiguetes suborbiculars, 
amb 2-4 flors, ordinàriament amb un fascicle 
de pèls llanosos en llur base, glumes relativament grans, que arriben fins 
a les dues terceres parts de l'espigueta, glumelles poc desiguals, la inferior 
ovada, obtusa, denticulada, pestanvosa a la base, amb els nertis febles. 
Geografia. — Roques i pastures de les altes muntanyes: Valls d'Eina, de Núria, 
Lló i Err (Husn.), Noufonts, prop de 2,500 m (Sen.), zona alpina del Port de Be- 
nasc (Zett., Husn.) — qul.-Ag. 
2,979. — P. trivialis L. 
(del llatí trivialis, trivial, perquè és planta co- 
mana en gran part d'Europa.) 
Perenne, de rizoma cespitós o breument ser- 
pentejant, tiges de 4-Io dm, d- encorbades o ra- 
dicants, després dretes, cilíndriques, nues, i 
ordinàriament aspres en la part superior, fulles 
limnears, planes, llargament acuminades, un poc 
aspres, com les beines, de les quals la superior 
u és més llarga que el limbe, lígula oblonga agu- 
Poa trivialis OO da, panícula piramidal, gran (d'uns 2 dm), 
fluixa, amb les rames inferiors semiverticillades 
en nombre de 4-6, ascendents, llargament nues a la base, espiguetes ovades, 
amb 2-4 flors que duen un fascicle de pèls llanosos a la base, glumes poc des- 
212 
