ERC ONREA DE CAT AS II NOYVeA 
Gramínies. G. 794. - Poa. 
iguals, acuminades, uni- o trinèrvies, glumelles iguals, la inferior ovada 
aguda, breument peluda pestanyosa interiorment, amb cinc nervis promi- 
nents. 
Geografia. — Prats i llocs humits, frequent prop dels corrents d'aigua: Vallès, 
Bages, Montseny, fins als Pireneus. — Abr.-Jul. 
2,980. — P. nemoralis L. 
(del llatí nemoralis, nemoral, perquè creix als 
boscos.) 
Perennue, de rizoma fibrós i a vegades un poc 
serpentejant, tiges de 2-8 dm, ascendents, fre- 
quentment radicants a la base, primes, cilíndri- 
ques, nues superiorment, fulles linears, agudes, 
planes o a la fi un poc convolutes, lleugerament 
aspres, amb les beines llises, la superior més 
curta que el limbe, lígula molt curta o quasi 
nulla, panícula llarga, dreta o inclinada a l'à- 
pex, fluixa, amb les rames inferiors capillars, 
semiverticillades en nombre de 3-6, espiguetes ovoido-lanceolades, amb 2-5 
flors poc o gens peludes a la base, glumes quasi iguals, lanceolades, acu- 
màinades o breument cusbidades, glumelles poc desiguals, la inferior ovada 
obtusa, pestanyosa a la base, amb cinc mervis poc marcats. Planta polimorfa. 
Raça P. debilis Thuill. — Planta blana, verda, de tiges primes, ascen- 
dents, fulles planes, atenuades, agudes, panícula ampla, piramidal, espi- 
guetes petites (d'uns 4 mm), d'1-3 flors. 
Poa nemoralis 
Geografia. — Boscos, roques i llocs pedregosos, herbosos: Montserrat, Núria, al 
Salt del Sastre — Muntanyes de Prades, a Tarragona (Costa), Tragurà, Camprodon, 
Olot, Dosquers, etc. (Vay.) , Cambradases , Cerdanya, a Dorres (Sennl), a la rodalia 
de Lleida (Compú.l), Marinyac, Port de Viella, Pla de Beret (C. et S.). La taça 
P. debilis Thuill., no escassa a Montserrat. — Juny-Ag. 
213 
