FLORA DE CATALUNYA 
Gramínies. G. 794. - Poa. 
Guilleries, Montseny, Segaró (Vay.), la Cellera (Cod.l), Sant Lloreç dels Piteus 
(Marcetl), Montgrony (Senn.l), Moià (Font), Artiga de Lin (Compí.l), Pic de Gar 
(Zett.), Pic de Rie, Estanyau, Sant Beat (C. et S.) — Maig-Jul. 
2,983. — P. Chàixii Vill. — P. sudéti- 
ca Haentxe 
(dedicat a l'abbé Dominique Chaix, del Delfi- 
nat, cèlebre botànic i mestre de Villars, sudeti- 
ca, pròpia de les muntanyes dites Sudeten, a 
l'Europa Central.) 
Peremne, amb rizoma curtament serpentejant 
i tiges de 6-12 dm, dretes o ascendents, com- 
primides, llises, fulles amplament linears 
Poa Chéixii (4-10 mm), planes, bruscament atenuades i cor- 
ie bades a l'àpex en forma de cullera, molt aspres 
al marge, les dels fillols estèrils dístiques i acostades, beines comprensibles, 
llises, la superior molt més llarga que el limbe, lígula curta i truncada, pa- 
nícula oblongo-piramidal d'r-2'5 dm, molt ramificada, branques inferiors 
semiverticillades en nombre de 3-5, ascendents, flexuoses, nues inferiorment, 
espiguetes de 8-9 mm, ovoido-oblongues, amb 4-5 flors generalment glabres 
a la base, glumes desiguals, lanceolades agudes, glumelles quasi iguals, la 
inferior ovada aguda, no peluda pestanyosa, amb cinc nervis prominents. 
Geografid. — Boscos de les muntanyes : Cambradases (Sen.l), les Maleides (Zett.), 
cadena del Canigó a Cambradases, Port de Benasc, la Renclusa (Husn.) — Juny-Ag. 
2,984. — P. cenísia All. — P. disticho- 
phylla Gaud. 
(per haver estat descoberta al Mont Cenis, dels 
Alps, disticophylla, de òtettgoc, en dos rengles, 
i'pdNov, fulla, per les fulles dístiques.) 
Peremne, amb el rizoma llargament serpente- 
jant, tiges d'I-4 dm, ascendents, cilíndriques, 
llises, fulles glauques, linears, breument acu- 
minades, planes, aspres al marge, les dels fi- 
llols estèrils dístiques i acostades, beina su- 
perior més llarga que el limbe, lígula ovato- 
oblonga, panícula oblonga, constreta després 
Poa cenísia 
215 
