PUBLICACIONS: DES E INSTITUT DE CILENCDRES 
Gramínies. G. 794. - Poa. 
de la floració, de branques flexuoses, les inferiors geminades o ternades, 
espiguetes ellíptiques, violàcies, amb 3-5 flors reunides a la base per un 
fascicle de pèls llanosos, glumes Poc desiguals, més llargues que la meitat 
de l'espigueta, lanceolades agudes, trinèrvies, glumeles desiguals, la infe- 
rior lanceolada aguda, peluda pestanyosa a la base, enèrvia. 
Geografia. — Roques i pastures seques de les altes muntanyes: Morens (Vay.), 
Carençà, Noufonts (Compy.), Setcases (Bub.), Prats-Balaguer, Eina, Font-Romeu, 
Montlluís, Carlit (Gaut.) — qul.-Ag. 
2,985. — P. pratensis L.. 
(perquè es fa als prats.) 
Perenne, amb el rizoma llargament serpen- 
lejant i tiges de 6-8 dm, dretes o ascendents, 
cilíndriques, nues i llises superiorment, fulles 
planes, linears, amples d'I-5 mm, agudes, as- 
pres al marge, beines llises, la superior molt 
més llarga que el limbe, lígula curta, truncada, 
panícula piramidal, dreta, de rames inferiors 
semiverticillades en nombre de 4-5, esteses, es- 
Poa pratensis piguetes ovades, amb 3-5 flors reunides per un 
ee fascicle de pèls llanosos, glumes desiguals, lan- 
ceolades agudes, la inferior unimèrvia, glumelles iguals, la inferior ovada 
lanceolada, aguda,peluda pestanyosa a la base, amb cinc nervis prominents. 
var. únceps Gaud. — Planta gran, amb la tija comprimida i les fulles 
ampletes. 
Geografia. — Prats i llocs herbosos, frescals: Al litoral, Vallès, Montserrat, Bages, 
Sant Llorenç del Munt, Montseny, i fins al Pireneu — Lluçanès, Besora, Olot (Vay.), 
Castanyadell (Masf.t), Fos (C. et S.). La var. anceps Gaud., a Montserrat, camí de 
la Trinitat a Santa Cecília, 10 jul. 1909 leg. Marcet i Cad. — Maig-Ag. 
216 
