PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE Cl ENCIES 
Gènere 800. — SCLERÓPOA GRISEB. 
(Del grec cx)mpóc, dur, i moa, farratge, per la rigidesa de la tija i inflorescència.) 
Difereix essencialment del gènere anterior per la panícula estreta i no 
fràgil, sense cap espigueta en les bifurcacions, per les flors no caduques i per 
la cariòpside canaliculada. 
Tija llisa, rames de la panícula breument nues a la base, nervis de 
la glumella poc visibles. . . . du ei 2,099. S.fIBIdal 
Tija aspra a l'àpex, rames de la Badicaló nues en llur meitat inferior, 
nervis de la glumella prominents . . . . 3,000. S. hemipoa. 
2,999. — S. rígida Griseb. 
(és la Poa rigida de Limné, dita així per la seva 
rigidesa.) 
Tija de 5-30 em, geniculada ascendent o 
dreta, amb les fulles linears acuminades, pla- 
nes i després canaliculades convolutes, verdoses 
o rogenques, amb la lígula oblonga, lacerada, 
panícula de contorn oblong lanceolat, subuni- 
lateral, generalment ramificada, amb les rames 
o Quarnides d'espiguetes quasi des de llur base, 
Selerópoa rígida o pedicels de les espiguetes laterals trígons i 
SE gruixuts, espiguetes linears oblongues, de 5-12 
flors, glumes lanceolades, obtusiúscules, glumelles iguals, la inferior ovada 
lanceolada, còncava, carenada, amb 3-5 neruts, els laterals poc visibles, cariòp- 
side profundament solcada. 
8 angustifólia Nob. — B glaucéscens Guss. — Fulles curtes (1-5 cm), es- 
tretes (1-2 mm), rígides, molt més curtes que la inflorescència. 
y latifólia Nob. — " pdtens Coss. — Fulles llargues (fins a 15 cm), amples 
(2-4 mm), blanes, tan llargues com la inflorescència o més llargues. 
i 
Geografia. — Terres cultivades i incultes, arenoses o pedregoses : La 8 angustifolia, 
al Vallès, Terrassa , Penedès, Gelida — Empordà, Cabanes, Molins (Sen.l). La y 
latifolia, a Montserrat , Gelida, al peu de Masgranada — Sant Climent (Sen.l) — 
Maig-Jul. 
228 
