FLORA DESCATALUNYA 
Gramínies. G. 810. - Festuca. 
Geografia. — Pastures pedregoses de les muntanyes : Montserrat, cap als Degotalls — 
Les Agudes, del Montseny , Costabona, Morens (Vay.), Núria (Sen.), Port de Benasc 
(Zett.), Bossost (Compú., in herb. Cad.l), Pomero (Len. 1), Port de la Picada (G. et G.), 
Pla de Beret, Ruda (C. et S.) — Maig.-Ag. 
3,017. — F. silvàtica Vill. 
(perquè es fa en llocs selvàtics.) 
Rizoma serpentejant i tija de 8-12 dm, dreta, 
bastant robusta, llisa, fulles d'un verd clar, 
lluents, de 6-I0 mm d'ample, acuminades, as- 
pres al marge i a les beines, lígula oblonga, la- 
cerada, panícula oblonga, verda, d'I-I'5 dm, 
estesa, després atapeida, de rames reunides en 
nombre de 2-4, amb les espiguetes de 6-7 mm 
i de 3-5 flors, glumes desiguals, estretament ale- 
nades, glumelles iguals, la inferior estretament 
escariosa, acuminada, amb nervis febles, ovari 
pelut a l'àpex. 
3,018. — F. pratensis Huds. 
(perquè es ja als prats.) 
Rizoma fibrós i tiges de 5-I2 dm, dretes, lli- 
ses, amb les fulles verdes, planes, de 3-5 mm 
d'ample, llargament atenuades vers l'àpex, 
aspres al marge, lígula curla, reduida a dues 
orelletes laterals, panícula llarga, estreta, fluixa, 
dreta o un poc penjant, estesa, després atapeida, 
de rames geminades, la més curta de les quals 
porta una sola espigueta i la més llarga 3-0 
Festuca pratensis amb 5-r1 flors cadascuna, glumes desiguals, la 
demes superior oblusa, la inferior el doble més curta, 
lanceolades, acuminades, glumelles quasi iguals, la interior amplament esca- 
viosa, mútica i feblement quinquenèrvia, ovari glabre. 
Geografia. — Prats i pastures especialment de terres calcàries : Freqient en llocs 
àrids (Salv. I), Cerdanya (Gaut.) — Maig-Jul. 
245 
