PUBEICACIONS 
Gramínies. 
Festuca vària 
DE L'ENSTLDUT DE /GIENGBDES 
G. 810. - Festuca. 
3,026. — F. vària Haenxe 
(perquè és una espècie molt variable.) 
Rizoma fibrós i tiges de 2-5 dm, prostrades 
ascendents, llises, fulles glaucescents, selàcies 
subjunciformes, rígides, punxants, llises, amb 
5-7 nervis, les basilars més curtes que la meitat 
de la longitud de la tija, lígula ovada obtusa, 
d'r-2 mm, panícula de contorn oval o oblong, 
amb taques violàcies, de rames solitàries o ge- 
minades i espiguetes de 8-IO mm, ovades lan- 
ceolades, amb 4-8 flors mútiques, glumes iguals, 
agudes, glumelles també iguals, la interior am- 
plament escariosa, insensiòlement atenuada, breument aristada o mucronada i 
feblement nervada, ovari pelut a l'àpex. Planta polimorfa. 
Geografia. — Roques i pastures de les altes muntanyes : Costabona, Molló, Puigsa- 
calm, Platraver, Guilleries, Montseny (Vay.) , des del Canigó fins a la Cerdanya (Gaut.) — 
Juny-Ag. 
Festuca violàcea 
3,027. — F. violàcea Gaud. 
(pel color violaci que solen tenir les espiguetes.) 
Rizoma jibrós i tiges d'I-3 dm, dretes, fili- 
formes, anguloses a l'àpex, llises, amb tiges 
estèrils que surten de les beines inferiors, les 
beines tubuloses i enteres, fulles verdes, curtes. 
capillars, anguloses, llises, amb la lígula molt 
curta i biauriculada, panícula amb taques vio- 
làcies, oblonga, de 2-5 cm, amb les rames infe- 
riors generalment geminades i més llargues que 
les espiguetes, que són poc nombroses, eHípti- 
ques, de 3-4 flors aristades, glumes desiguals, 
acuminades, glumelles iguals, la inferior tacada de color violaci, de verd 4 de 
blanc, estretament escariosa, a penes nervada, terminada en una aresta igual 
a un terç o a la meitat de la seva llargada, ovari un poc pelut a l'àpex. 
Geografia. — Pastures de les altes muntanyes : Rocabruna, Coll d'Ares, Coll de Pru- 
xens etc., del Pireneu (Vay.) — Juny-Jul. 
250 
