PUBEICACIONS DE L'EINSTELUT DE CLENGIES 
Gramínies. G. 810. - Festuca. 
o 3.034. — F. valesiaca Schleich., sub- 
esp. de l'anterior apud Rouy 
(per haver estat observada, abans que en altres 
bandes, al Cantó del Valais, en llatí Vallesia, 
als Alps.) 
Rizoma fibrós i tiges de 2-6 dm, dretes, primes, 
solcades enguloses a l'àpex, amb dos nusos, bei- 
nes dels fillols feses fins a la base, fulles glauces- 
cents, de mig millímetre d'ample, capillars, com- 
Primides, solcades a cada cara quan són seques, 
Festuca valesiaca panícula verdosa, oblonga, dreta, de rames 
dc ti ens dretes, solitàries, aspres, espiguetes de 5-8 mm, 
amb 3-8 flors avistades, glumes desiguals, glumella inferior linear lanceolada, 
atenuada en una aresta d'M,-1/, de la seva longitud. 
var. sulcata Hacfel — Fulles subjunciformes, de 0'7-I' mm d'ample, 
espiguetes més grans. 
Geografia. — Llocs secs i àrids : Montserrat, a Sant Jeroni — Montseny, Llers (Sen. I), 
La Cellera (Cod. 1). La var. sulcata Hacxel, a Noufonts, de Núria (Sen. I), La Foia, a les 
muntanyes de Tortosa (Font I) — Juny-Jul. 
3,035. — F. duriúscula L. 
(del llatí duriusculus, diminutiu de Qdurus, dur, 
alludint a la consistència d'aquesta herba, el Gra- 
men tenue duriusculum... de Bauhin.) 
Rizoma fibrós i tiges d'I-5 dm, dretes, cilin- 
dràcies, estriades, llises o un poc aspres a l'àpex, 
amb 2-3 nusos, beines dels fillols feses fins a la 
base, fulles més gruixudes que les de la F. ovina, 
de 0'7-1' mm d'ample, verdes o glaucescents, 
convolutes subjunciformes, comprimides, no sol- 
cades, generalment llises, amb la lígula molt 
curta, panícula verdosa o violàcia, dreta, oblon- 
ga, de rames solitàries, les inferiors, amb 3-7 espiguetes de 3-6 flors, glumes 
desiguals, glumelles iguals, la inferior lanceolada linear, alenuada en una aresta 
curta o poc més llarga que la meitat de la glumella. 
var. hirsuta Gaud. — Espigueles peludes. 
i Festuca duriúscula 
254 
