FLORA DE CATALUNYA 
Gramínies. 
Hordeum marítimum 
G. 813. - Hórdeum. 
3,054. — H. marítimum VVith. 
(perquè, essent una espècie halòfita, sol fer-se 
Prop del mar.) 
Anual, d'arrel fibrosa i tiges d'I-4 dm, geni- 
culades ascendents, fasciculades, fulloses fins 
a l'àpex, fulles planes, linears, agudes, blanes, 
pubescents, amb la lígula curta i truncada, es- 
piga també curta, dreta, un poc comprimida 
cilindràcia, d'eix fràgil, espigueta del mig gran, 
fèrtil, sèssil, llargament aristada, les laterals 
més petites, estèrils, pedicellades, aresta de la 
glumella de la flor fèrtil més llarga que les glu- 
mes, la de les flors estèrils més curta que elles. 
Geografia. — Tocs herbosos del litoral : Abundant a can Tunis — Als arenals de les 
costes, i a l'Urgell i la Segarra (Costa) , prats salats de Palau, Castelló d'Empúries, Sant 
Joan ses Closes (Vay.) — Maig-Juny. 
Hordeum murínum 
3,055. — H. murínum L. 
(és l'Hordeum o Triticum murinum de diversos 
autors prelinneans, designació, la primera, em- 
prada molt abans per Plini, murinus, ve de mus, 
muris, rata: Hordeum murinum vol dir, dones, 
ordi de rata.) 
Sinonímia. — Margall , cast., espiguilla, es- 
pigadilla. 
Anual, d'arrel fibrosa i tiges d'I-5 dm, geni- 
culades ascendents, generalment fasciculades, 
fulloses fins a l'àpex, fulles verdes, planes, li- 
nears agudes, blanes, -- peludes, aspres al marge, amb les beines glabres, 
la de la fulla superior -- inflada, lígula curta, truncada, espiga subcilíndrica, 
bastant gran, feblement comprimida, de raquis fràgil, espigueta del mig fèrtil, 
sèssil, amb les glumes linears lanceolades, pestanyoses, iguals, espiguetes la- 
terals més petites i estèrils, pedicellades, glumelles quasi iguals, la inferior de 
totes tres flors atenuada en una aresta tres vegades més llarga que ella i molt 
més llarga que les glumes. 
Geografia. — Vores de camins, runes i llocs herbosos : Abundant al litoral i al Vallès 
fins al Pireneu. — Abr.-Jul. 
269 
