EE OURTAL (DIEC AU NA 
Gramínies. G. 822. - Lólium. 
8 ténue Schrad. — Espiga prima i fluixa, quasi alenada, espiguetes de 3-4 
flors. 
y cristdlum G. et G. — Espiga ovada, ampla, formada d'espiguetes conti- 
gies disposades en dos rengles. 
Geografia. — Prats, pastutes, vores de camins : Al litoral, Vallès, Penedès, Bages 
et alibi, el tipus i lo 8 tenue Schrad. La y cristatum G. et G. — L. cristatum Pers., a Terrassa, 
en alguna vinya, amb el tipus. — Maig-Ag. 
3,080. — L. itàlicum A. Braun, sub- 
esp. de l'anterior apud Rouy 
(perquè viu a Ttàlia.) 
Difereix del Lolium perenne per ésser, a ve- 
gades, biennal o plurianual, i aleshores sense 
fascicles estèrils de fulles, però quasi sempre 
perenne, amb les tiges més altes (a vegades de 
més d'un metre), 4n Poc aspres, per les fulles 
més amples, ordinàriament convolutes quan són 
joves, a la fi planes, espiguetes esteses quasi en 
Lólium itàlicum angle recte durant l'antesi, de 5-12 flors aristades, 
creem per les glumes iguals a la meitat de l'espigueta, 
amb una aresta generalment igual a la glumella en les flors del mig i superiors, 
per les glumelles més desiguals, la superior més curta que la inferior, llargament 
pestanyosa. 
Geografia. — Prats i camps cultivats : Parc de Barcelona, subespontània — La Ce- 
llera (Cod. t) — Maig-Set. 
3,081. — L. temuléntum L. 
(del llatí temulentus, embriac, per la seva grana 
nociva, embriagadora.) 
Sinonímia. — Jull, zitzània : cast., cizafia, 
joyo, /r., ivraie. 
Anual, amb la tija de 5-I0 dm, dreta, robusta, 
de fulles amplament linears (5-I0 mm d'ample), 
consistents, glabres, espiga dreta, llarga, ro- 
busta, espiguetes sempre aplicades contra el 
Lólium temuléntum raquis, iguals als entrenusos o més llargues, de 
Dar edi acces i eh. 4-I0 flors, llargues de 4-I0 mm, ellíptico-oblon- 
gues, a la fi inflades, glumes fan llargues com l'espigueta o més llargues, glumela 
inferior aristada o mútica. 
37 289 
