PUBLICACIONS: DE L'INSTITUT (DE CLVENGRES 
Gramínies. G. 822. - Lólium. 
a macrochaétum A. Braun. — Aresta forta, recta, més llarga que la glu- 
mella. 
Geografia. — Sembrats i cultius, principalment de blat : Litoral, Vallès, Bages, Pe- 
nedès e£ alibi. — Maig-Jul. 
3,082. — L. rígidum Gaud. — L. stríc- 
tum Presl 
(del llatí rigidus, rígid, a causa de la rigidesa 
de les tiges.) 
Anual, amb tiges de 2-5 dm, dretes o ascen- 
dents, fasciculades, aspres superiorment, fulles 
linears acuminades, planes, glabres, beines un 
poc inflades, espiga linear, compríúmida, d'espi- 
guetes amples, curtes, amb 3-7 flors, dístiques, 
o esteses durant l'antesi, després aplicades contra 
Lólium rigidum o el raquis, un poc més llargues que els entrenusos, 
ETS o flors generalment múfiques, gluma igual, al- 
menys, a les tres quartes parts de l'espigueta, obtusa, entera o escotada, amb 5-7 
nervis, glumella inferior oblusiúscula. 
8 marítimum G. et G. —- Planta robusta, espiga alenada. 
Geografia. — Camps cultivats : Terrassa — Montsolí, Osor, etc. , Guilleries, Figueres, 
Castelló d'Empúries (Vay.) La 8 maritimum G. et G., als camps de Gavà, Roses, etc. — 
Maig-Ag. 
3,083. — L. multiflórum LamY. — L. 
perenne subesp. L. multiflórum Husn. 
(del llatí multiflorus, multiflor, alludint al gran 
nombre de flors de les espiguetes.) 
Anual, amb les tiges de 5-I2 dm, dretes o 
ascendents, 7obustes, fulles d'un verd franc, 
linears acuminades, aspres superiorment, planes, 
espiga llarga, amplament linear, de 2-5 dm, 
d'espiguetes dístiques, esteses durant l'antesi, 
estretes, llargues, de 15-25 flors normalment 
totes avistades o almenys les superiors, gluma 
acuminada, septemnèruia, igual a un terç o a la meitat de l'espigueta. 
Geografia. — Camps cultivats : Indicada a Narbona, Montpeller, i en alguna altra 
localitat fronterera, és possible la seva existència a Catalunya. — Maig-Ag. 
290 
