FPLORADECCATALUNYA 
Cupressàcies. G. 832. - Juníperus. 
3,102. — J. communis L. 
(Perquè és una espècie comuna en la major part 
d'Europa.) 
Sinonímiua. — Ginebre , cast., enebro: fr., 
genévrier, 
Arbret o arbust dioic, amb els ramells de 
secció triangular i les fulles patents, en verti- 
cils trímers distants de 3-IO mm, disposades 
en sis rengles, aciculars, atenuades insensible- 
o ment en punta fina i punxant, de 7-15 X I- 
dE a Di El o l'5 mm, amb una sola banda blanquinosa aj 
mig de la cara superior, gàlbules negroses blavenques, de 5-7 mm, 2-3 vegades 
més curtes que les fulles, mats i cobertes d'una pruina glauca. 
Geografia. — Frequient a les pinedes de pinassa i de pi rojalet, rouredes, fagedes i 
avetoses de muntanya i a les obagues de la major part del país, principalment a les co- 
marques silícies de la banda humida de Catalunya, on baixa fins prop del mar i a una 
altitud molt feble, com és ara a la serralada litoral, Vallès, la Selva, Empordà, etc. — 
Fl., març, maig , sem., estiu i autumne del segon any. 
3,103. — J. nana VVilld. 
(Perquè és un arbust prostrat, nan.) 
Sinonímia. — Com l'espècie anterior. 
Considerat generalment com a subespècie 
del J. communis, hom el separa fàcilment per 
ésser de talla menor, un arbust de poca alçària 
amb el tronc 4 les rames prostrats, per les fulles 
en verlicils més aproximats (separats per es- 
pais d'r-4 mm), molt acostades a l'eix, més 
o curtes, més amples (2 mm) i més gruixudes, 
ES S un poc arquejades, sobtadament acuminades, 
amb la punta curta però rígida, i, finalment, per les gàlbules una mica més 
grans, de manera que resulten poc més curtes que les fulles. 
Geografia. — Crestes i collades elevades de tot el Pireueu, des de les Maleides al 
Canigó , cims del Montseny. — Fl., juny-juliol, sem., autumne del segon any. 
3I1 
