PUBLICACIONS DE EL'INSTILCUT DE CLENCIES 
Polipodiàcies. G. 836. - Cystópteris. 
3,110. — C. montana (LamY.) Bernh. 
— Polypódium montànum LamE., non 
Vogl. 
(Perquè es fa a muntanya) 
Perenne, de rizoma prim, llargament serpen- 
tejant, i frondes de 2-4 dm, amb el pecíol prim, 
groguenc, poc escamós, mol més llarg que el 
limbe, que té contorn triangular deltoide, tri- 
o tetrapinnatisecte, amb els dos segments in- 
feriors més llargs que els altres, lòbuls dentats 
O inciso-dentats, i tota la làmina de la fronda -- 
coberta de pèls molt curts i glaudulosos, sorus 
moit petits, sempre dislints, no confluents. 
Geografia. — Boscos i roques ombrejades de les muntanyes elevades, rara: Vall 
d'Aran (Isern, Costa), a la Ribera de Viella (IJenas 1), Mall de l'Artiga (Llen., sec. Cad.), 
Arties i altres indrets de la Vall (Costa), Vall de Tredós, a 2000 m (C. et S.) , Pireneus 
orientals, a la Vall de Llo (Gaut.) — Juny-Setembre. 
N. B. La Cvystopteris alpina (L.) Desv. no es troba als Pireneus. Els exemplars 
referits a aquesta espècie per Costa pertanyen a la C. Filix-fragilis (L.) Borbés (1). 
(1) Coste, Les Foug, des Pyr. (Le Monde des Plantes, 1920, n. 9, p. 8) cita aquesta planta del Coll de Jou, al Cadí, a 2200 m 
(Soulié /eg.), i a Puigllançada i Núria, a 2200 m (Sennen leg.) F. Q. 
